Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong><br />
<strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Ediția 2009<br />
Autori: Carmen Solomie & Dorin Fleşeriu<br />
Revizori Ediţie: Vicentzia Neagu, Cornelia van Bouwel, Nadia Elleboudt<br />
Grafică şi design: Ciprian Dragoste<br />
Coordonator: Dorin Fleşeriu<br />
ISSN 2066 - 6902 (online) ISSN 2066 - 690X (tipărită)<br />
Tipar exectutat de: S.C. TIPO REX S.R.L.<br />
Drepturile de copyright, multiplicare şi distribuţie sunt proprietatea www.RomBel.com.<br />
Distribuţia <strong>în</strong> format electronic, se poate face fără acceptul autorilor,<br />
prin menţionarea sursei (www.rombel.com) şi păstrarea netrunchiată şi nealterată a<br />
conţinutului original, <strong>în</strong> format PDF.<br />
<strong>Ghidul</strong> va fi actualizat lunar <strong>în</strong> format electronic și poate fi consultat on-line pe site-ul<br />
RomBel la adresa: www.rombel.com."<br />
Atât ediția electronică cât și cea tipărită a <strong>Ghidul</strong>ui <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> - 2009 sunt<br />
distribuite gratuit. Am considerat o valoare simbolică de 5 Euro, care este <strong>în</strong>să opțională.<br />
Cine dorește, poate să doneze această sumă la achiziția ghidului sau prin transfer bancar,<br />
toate sumele rezultate fiind donate copiilor români bolnavi și familiilor nevoiașe prin<br />
Biserica Sf. Nicolae din Bruxelles. Donațiile le puteți face <strong>în</strong> următorul cont Fortis<br />
banque: 001-4999418-17 | "l'Eglise Orthodoxe Roumaine en Belgique Saint Nicolas |<br />
Rue Vanderlinden 15 A 1030 BELGIQUE | Pentru transferuri internaționale:<br />
IBAN : BE61 001499941817 Cod BIC : GEBABEBB. Menționati ca și comentariu:<br />
"ghid 2009". Vă mulțumim.
Cuprins<br />
1. Mesaj de <strong>în</strong>tâmpinare<br />
2. Bun venit <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Regatul Belgiei - scurtă istorie<br />
Capitala Belgiei - Bruxelles;<br />
Oraşe mari<br />
Instituţii şi organisme ale Uniunii Europene<br />
Valorile şi simbolurile UE<br />
Cariera <strong>în</strong> instituţiile europene<br />
3. Telefoane şi adrese utile<br />
Instituţii româneşti şi belgiene<br />
Centrele de informare EUROPE DIRECT CENTRAS<br />
4. Prezenţe Româneşti <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Rombel -Români <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Instituţii ale statului român<br />
Asociaţii<br />
Biserici şi locaşe de cult<br />
Magazine şi restaurante<br />
Afaceri româneşti <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Medici<br />
Traducători autorizaţi<br />
Avocaţi, firme juridice<br />
Contabili<br />
Imobiliare<br />
Cursuri de limba română<br />
5. Formalităţi<br />
Dreptul de rezidenţă până la trei luni / mai mult de trei luni<br />
Obţinerea actelor de şedere - <strong>în</strong>registrare la primărie,<br />
cărţi de identitate<br />
Despre acte <strong>în</strong> general - traducere, apostilare, legalizare<br />
Căsătoria <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Obţinerea cetăţeniei belgiene<br />
Permisul de muncă - tip A, B şi C<br />
6. Stabilirea <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Închirierea unei locuinţe<br />
Cum devenim proprietarii unei locuinţe <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Cursuri de integrare socială<br />
Racordarea la utilităţi -apă, gaz, electricitate, telefonie fixă<br />
1<br />
5<br />
5<br />
7<br />
9<br />
9<br />
14<br />
15<br />
16<br />
16<br />
19<br />
22<br />
22<br />
23<br />
27<br />
27<br />
30<br />
31<br />
31<br />
33<br />
34<br />
34<br />
34<br />
35<br />
41<br />
41<br />
41<br />
43<br />
44<br />
45<br />
47<br />
51<br />
51<br />
53<br />
57<br />
58<br />
I
şi mobilă, televiziune, internet<br />
7. A munci <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Noi reglementări privind libertatea de mişcare a muncitorilor<br />
Permise de muncă <strong>în</strong> 5 zile. Meseriile "critice"<br />
Declaraţia Limosa<br />
Expat - statutul fiscal al cadrelor străine<br />
Statutul de independent<br />
Ajutorul de independent<br />
Statutul de independent complementar<br />
Statutul de angajat<br />
Conflicte de muncă, intervenţia sindicatului<br />
A munci ca şi "au pair"<br />
Contribuţii şi drepturi sociale, inclusiv pentru românii<br />
fără acte<br />
Noi reguli pentru combaterea muncii la negru<br />
8. Sistemul de educaţie<br />
Ciclul preşcolar<br />
Ciclurile primar şi secundar<br />
Studii superioare <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Echivalare diplome, accesul pe piaţa muncii la o jumătate<br />
de normă<br />
Cursuri de limbi străine<br />
9. Bani, credite şi taxe<br />
Credit la o bancă din România<br />
Credit la o bancă <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Declaraţia electronică via Tax-on -web<br />
Transferul de bani<br />
Trimitere rapidă de bani prin Western Union<br />
10. Securitate socială şi asigurări<br />
Ce este securitatea socială<br />
Cartea de identitate socială ("carte SIS")<br />
Alocaţia pentru copii<br />
Asigurări antitero<br />
11. Cum se poate trăi ieftin <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
12. Transportul<br />
Reţeaua belgiană de transport<br />
Călătorie minori <strong>în</strong> străinătate<br />
Călătorie din şi <strong>în</strong>spre România - circulaţia de persoane<br />
și mărfuri<br />
Noi reguli privind transportul copiilor cu maşina <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Cum să cumperi o maşină <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Accident de maşină<br />
II<br />
58<br />
61<br />
61<br />
63<br />
65<br />
66<br />
67<br />
70<br />
72<br />
72<br />
74<br />
75<br />
76<br />
77<br />
80<br />
80<br />
81<br />
83<br />
84<br />
85<br />
86<br />
86<br />
87<br />
88<br />
89<br />
89<br />
91<br />
91<br />
92<br />
92<br />
94<br />
95<br />
98<br />
98<br />
99<br />
100<br />
101<br />
102<br />
104
13. Sistemul medical<br />
Generalităţi - alegerea medicului generalist, rambursare<br />
de la mutualitate<br />
Concediul de maternitate<br />
Activitatea de asistent medical, infirmier <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Formularul E112<br />
14. Mediul de afaceri<br />
15. Petrecerea timpului liber, agrement şi distracţii<br />
Adrese utile, atracţii turistice <strong>în</strong> marile oraşe<br />
106<br />
107<br />
108<br />
110<br />
111<br />
114<br />
114<br />
III
Capitolul 1<br />
Mesaj de <strong>în</strong>tâmpinare<br />
Dedicaţie: Parinţilor noştri<br />
"<strong>Ghidul</strong> românului <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>" este o carte "fără sfârşit"... A <strong>în</strong>ceput a fi<br />
scrisă <strong>în</strong>că din anul 2002, când se fonda prima listă de discuţii virtuale pe Yahoo<br />
numită simplu, Rombel. De atunci, au trecut 7 ani, lista a evoluat devenind<br />
portalul internet cu acelaşi nume www.RomBel.com, care a reunit peste timp<br />
peste 3500 de membri*; zi de zi membrii comunităţii Rombel au ajutat la<br />
scrierea acestui ghid, prin cele peste 45.000 de mesaje adunate <strong>în</strong> Forum şi mai<br />
mult de 2000 de articole publicate pe site. Nu ne-am propus să realizăm un<br />
ghid exhaustiv care să acopere toate problemele posibile şi imposibile cu care<br />
s-ar putea confrunta un român <strong>în</strong> ţara ciocolatei, a diamantelor şi a berii... <strong>în</strong>să<br />
credem că efortul de a strânge <strong>în</strong> paginile unui volum informaţiile utile, sutele<br />
de sfaturi, de experienţe de viaţă şi idei pe care oameni cu mult suflet le-au<br />
postat <strong>în</strong> paginile forumului, constituie o bună bază de "pornire" pentru orice<br />
nou venit şi, de ce nu, un <strong>în</strong>demn. Un <strong>în</strong>demn la generozitate, recunoştinţă şi<br />
<strong>în</strong>trajutorare, fără de care acest volum poate nici n-ar fi existat. Un <strong>în</strong>demn de a<br />
intra <strong>în</strong>tr-un "joc" care a facut şi titlul unui frumos film - "Pay it forward" şi <strong>în</strong><br />
care era vorba despre un copil, care <strong>în</strong>cercă sa schimbe lumea cu un joc simplu:<br />
dacă ai fost ajutat o dată dă mai departe, şi nu <strong>în</strong>toarce doar binele facut, dă<br />
<strong>în</strong>apoi <strong>în</strong>treit... Un "joc" simplu, firesc, care ne determină pe mulţi dintre noi să<br />
revenim pe paginile forumului Rombel şi care a demonstrat de-a lungul anilor<br />
că românii pot fi solidari şi generoşi. A trăi <strong>în</strong> strainătate nu este uşor, <strong>în</strong>să<br />
poate una din revelaţiile emigrantului este banala concluzie că "acasă" poate fi<br />
oriunde eşti bine primit şi ai prieteni, unde ai şansa să oferi şi să primeşti<br />
dragostea şi ajutorul celorlalţi şi asta nu mai depinde de graniţe, ci <strong>în</strong> mare<br />
măsură depinde de ţine <strong>în</strong>suţi. Te <strong>în</strong>curajăm să intri <strong>în</strong> paginile forumului ori de<br />
câte ori <strong>în</strong>trebările tale nu au un răspuns, să <strong>în</strong>trebi, să-ţi cauţi prieteni sau pur<br />
şi simplu să descoperi ce mai este nou prin <strong>Belgia</strong> şi să stai la "taclale"... şi, nu<br />
uita, atunci când lucrurile <strong>în</strong> viaţa de emigrant s-au aşezat, să oferi şi tu mai<br />
departe, când ai ocazia, sfaturi celor care au nevoie.<br />
Aş dori să adresez mulţumiri celor ce au ajutat direct sau indirect la<br />
realizarea acestui ghid: <strong>în</strong> primul rând mulţumesc tuturor membrilor Rombel<br />
pentru informaţiile oferite, răbdarea şi tenacitatea cu care ţin "viu" forumul,<br />
echipei şi moderatorilor Rombel din prezent dar şi din trecut (Carmen,<br />
Korinuta, Cipri, Cornelia, Florin, Nadia, Sergiu, Rareş, Thomas, Valentin şi<br />
Vicentzia), precum şi asociaţiilor şi site-urilor care ne-au inspirat şi oferit surse<br />
valoroase de informaţie: Arthis, Mioriţa, Dirobenelu, O.R.C.A, Consulatul<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
M E S A J D E Î N T Â M P I N A R E<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
1<br />
1
1<br />
M E S A J D E Î N T Â M P I N A R E<br />
României <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, Centrul Român de Informare, Ambasada României <strong>în</strong><br />
<strong>Belgia</strong>; o parte a informaţiilor se regăsesc pe siteurile instituţiilor federale<br />
belgiene, <strong>în</strong> ghidurile adresate străinilor stabiliţi <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> sau cele ale<br />
instituţiilor europene, etc.<br />
Şi, ca <strong>în</strong> orice carte "fără sfârşit", nu ne putem lua decât "la bună<br />
revedere", urmând ca, prin ajutorul vostru să revenim cu o nouă ediţie şi să<br />
îmbunătăţim tot mai mult oferta ghidului atât <strong>în</strong> ediţia on line, cât şi cea<br />
tipărită. Ne-am bucura să avem alături de noi cât mai multi sponsori - cei<br />
interesaţi de publicitate <strong>în</strong> ghid ne pot contacta la adresa de mai jos, pentru ca<br />
astfel pot ajuta la tipărirea a cât mai multor exemplare şi chiar ediţii; sponsorii<br />
îşi vor aduce contribuţia pentru ca acest proiect non-profit să meargă mai<br />
departe, să fie un prieten de nădejde pentru oricare român stabilit <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>,<br />
aflat <strong>în</strong> vizită sau doar interesat de <strong>Belgia</strong> sau de a păstra comunicarea cu alţi<br />
români.<br />
Lectură plăcută,<br />
Dorin Fleşeriu, fondator & administrator<br />
www.RomBel.com<br />
Pentru contact şi sponsorizări ne puteţi scrie pe adresa:<br />
contact@rombel.com<br />
sau <strong>în</strong> forum la www.rombel.com<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
* membri <strong>în</strong>scrişi pe www.rombel.com până <strong>în</strong> Martie 2009<br />
2 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
7<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
3
Romanians in Belgium website<br />
gium<br />
7<br />
casts LIVE<br />
the<br />
religious mass<br />
more than 3.500 members<br />
contact@rombel.com<br />
4 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Capitolul 2<br />
Bun venit <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sRegatul Belgiei - scurtă istorie<br />
sCapitala Belgiei -Bruxelles; oraşe mari<br />
sInstituţii şi organisme ale Uniunii Europene<br />
sValorile şi simbolurile UE<br />
sCariera <strong>în</strong> instituţiile europene<br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
2<br />
Regatul Belgiei (neerlandeză Koninkrijk België, franceză Royaume de<br />
Belgique, germană Königreich Belgien), cunoscut colocvial ca <strong>Belgia</strong><br />
(neerlandeză België, franceză Belgique, germană Belgien) este situată la<br />
frontiera dintre Europa germanică și cea latină. Este unul dintre membrii<br />
fondatori ai Uniunii Europene şi gazduieşte majoritatea instituţiilor acesteia,<br />
precum şi alte instituţii internaţionale importante, inclusiv sediul NATO<br />
(OTAN). <strong>Belgia</strong> ocupă un teritoriu de 30.528 km² şi are o populaţie de<br />
aproximativ 10,5 milioane de locuitori, <strong>în</strong>vecinându-se cu Ţările de Jos,<br />
Germania, Marele Ducat al Luxemburgului, Franţa şi Marea Nordului. Este<br />
situată pe frontiera ce divide Europa germanică de Europa latină, iar cele două<br />
mari regiuni ale ţării marchează acest lucru. Regiunea de limbă neerlandeză -<br />
Flandra, situată <strong>în</strong> jumătatea de nord a ţării, reprezintă 58% din populaţie, iar<br />
regiunea de limbă franceză - Valonia, situată <strong>în</strong> jumătatea de sud, grupează<br />
32% din populaţie. Regiunea Capitalei Bruxelles, oficial bilingvă, este o enclavă<br />
majoritar francofonă situată <strong>în</strong> Regiunea Flamanda, localizată <strong>în</strong> apropierea «<br />
frontierei» flamando-valone și adăpostește 10% din populația Belgiei. În<br />
regiunea estică a Valoniei trăiește comunitatea germanofonă.<br />
Numele "<strong>Belgia</strong>" este derivat din numele provinciei romane Gallia<br />
Belgica, situată <strong>în</strong> extremitatea nordică a Galiei, locuită iniţial de către belgi, un<br />
amestec de popoare celtice şi germanice. Aceştia sunt menţionaţi de către<br />
Iulius Cezar <strong>în</strong> "Comentarii de Bello Gallico", fiind consideraţi cei mai<br />
puternici dintre gali: "Horum omnium fortissimi sunt Belgæ".<br />
Contextul istoric particular a facut ca organizarea politică belgiană să<br />
fie foarte complexă. În secolul al XIX-lea, elita politică şi economică majoritar<br />
francofonă <strong>în</strong> <strong>în</strong>treaga ţară a neglijat sistematic populaţia flamandă, care a<br />
contracarat printr-o mişcare de emancipare la sfârşitul secolului al XIX -lea şi<br />
<strong>în</strong>ceputul secolului al XX-lea. La sfârşitul celui de al doilea război mondial<br />
comunităţile francofone şi neerlandofone au marcat politica statului prin<br />
tendinţele pronunţate de autonomie. Tensiunile intercomunitare au crescut<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
5
2<br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
iar unitatea statului a ajuns să fie pusă <strong>în</strong> discuţie. Începând din anii ‘70 o serie<br />
de reforme instituţionale au transformat statul unitar <strong>în</strong>tr-un stat federal cu<br />
trei nivele de guvernare, menite să asigure un compromis care minimizează<br />
tensiunile lingvistice, culturale şi economice.<br />
De la <strong>în</strong>fiinţarea sa <strong>în</strong> 1831, <strong>Belgia</strong> este o monarhie constituţională<br />
ereditară. Regele, plasat de Constituţie deasupra considerentelor ideologice şi<br />
religioase, a dezbaterilor politice şi a intereselor economice, are rol de arbitru<br />
si apărător al unitaţii şi independenţei ţării. Regele Albert al II-lea, al şaselea<br />
rege al belgienilor, a depus jurământul la 9 august 1993. Este căsătorit cu<br />
Donna Paola Ruffo di Calabria şi au împreună trei copii: Prinţul Philippe,<br />
Prinţesa Astrid şi Prinţul Laurent, care la rândul lor şi-au <strong>în</strong>temeiat familii.<br />
Informaţii despre monarhia belgiană de la <strong>în</strong>ceputuri şi până <strong>în</strong> prezent se<br />
găsesc pe pagina web: www.monarchie.be.<br />
Şeful statului este Regele, care are <strong>în</strong>să prerogative reduse. El<br />
numeşte prim ministrul, dar acesta trebuie să aibă sprijinul Parlamentului.<br />
Prim ministrul este şeful guvernului federal, format dintr-un număr egal de<br />
miniştrii neerlandofoni şi francofoni. Sistemul juridic este bazat pe dreptul civil<br />
ce îşi are originile <strong>în</strong> Codul Napoleonian. Curtea de Casaţie este nivelul cel mai<br />
<strong>în</strong>alt al ierarhiei juridice, fiind superioară Curţii de Apel. Parlamentul federal<br />
este bicameral, format din Senat şi Camera Reprezentanţilor. Primul are 40<br />
membri aleşi, 21 reprezentanţi ai comunităţilor şi 10 membri cooptaţi.<br />
Membrii majori ai familiei regale aflaţi <strong>în</strong> lista de succesiune la tron sunt<br />
senatori de drept. Camera Inferioară este formată din 150 reprezentanţi aleşi<br />
<strong>în</strong> 11 arondismente electorale, prin vot proporţional. Deoarece <strong>Belgia</strong> este una<br />
dintre puţinele ţari cu participare la vot obligatorie, <strong>în</strong>registrează una dintre<br />
cele mai mari prezenţe la vot.<br />
Pe lângă nivelul federal, conform reviziei Constituţiei din 1993, <strong>Belgia</strong><br />
are <strong>în</strong>că două niveluri de administraţie federală:<br />
• trei comunităţi lingvistice: Comunitatea flamandă, franceză şi<br />
germanofonă<br />
• trei regiuni:<br />
› Flandra, subdivizată <strong>în</strong> 5 provincii: Anvers, Limburg,<br />
Flandra de Est, Flandra de Vest, Brabantul Flamand<br />
› Valonia, subdivizată <strong>în</strong> 5 provincii: Brabantul Valon, Namur,<br />
Liège, Hainaut, Luxemburg<br />
› Regiunea Capitalei Bruxelles<br />
Fiecare Comunitate şi Regiune are propria adunare legislativă şi<br />
propriul guvern. Regiunea Capitalei Bruxelles este oficial bilingvă, ambele<br />
Comunităţi majore exersându-şi autoritatea pe teritoriul acesteia, existând<br />
<strong>în</strong>sa şi o Comisie Comunitară Comună.<br />
L i m b i l e n a ţ i o n a l e : f ra n c eză, n e e r l a n d eză, germană<br />
Moneda: euro (EUR)<br />
6 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Ziua naţională: 21 iulie<br />
Imnul naţional: la Brabançonne<br />
Drapel: 3 benzi verticale - negru, galben, roşu. Culorile drapelului sunt<br />
cele bătute pe moneda vechiului ducat de Brabant, care avea gravat un leu de<br />
aur (galben) pe un fundal de nisip (negru), cu gheare şi dinţi <strong>în</strong>sângeraţi (roşu).<br />
Deviza: Uniunea face forţa!<br />
Zile de sărbătoare naţionale: 1 Ianuarie, Paştele, 1 Mai, Înălţarea,<br />
Rusaliile, 21 Iulie, 15 August (Adormirea Maicii Domnului), 1 Noiembrie<br />
(Sărbătoarea Tuturor Sfinţilor), 11 Noiembrie (Armistiţiul din 1918), 25<br />
Decembrie. Serviciile publice federale sunt de asemenea <strong>în</strong>chise <strong>în</strong> 15<br />
Noiembrie (Sărbătoarea Regelui).<br />
Fotbalul şi ciclismul sunt sporturi populare <strong>în</strong> rândul belgienilor. Eddy<br />
Merckx este considerat a fi cel mai mare ciclist din toate timpurile. În fotbal,<br />
Jupiler League este competiţia fotbalistică cea mai importantă, iar cluburi ca<br />
R.S.C. Anderlecht au avut deseori succese importante pe plan european. În<br />
ultimii ani două jucătoare de tenis belgiene s-au clasat pe prima poziţie <strong>în</strong><br />
clasamentul WTA: Kim Clijsters şi Justine Henin. Circuitul Spa -Francorchamps<br />
găzduieşte Marele Premiu al Belgiei din calendarul competiţiei Formula 1.<br />
Pilotul belgian Jacky Ickx a câştigat 8 mari premii şi a terminat de două ori pe<br />
locul II <strong>în</strong> Campionatul Mondial de Formula 1. Thierry Boutsen este un alt pilot<br />
belgian care a câştigat 3 curse <strong>în</strong> 1989 şi 1990. În 1920 oraşul Anvers a găzduit<br />
Jocurile Olimpice de vară, <strong>în</strong> 2000 <strong>Belgia</strong> a găzduit împreună cu Olanda,<br />
Campionatul European de Fotbal, iar Beneluxul şi-a depus candidatura pentru<br />
a găzdui ediţia din 2018 a Campionatului Mondial de Fotbal.<br />
Capitala Belgiei - Bruxelles<br />
Regiunea Capitalei Bruxelles (franceză Région Bruxelles-Capitale,<br />
neerlandeză Brussels Hoofdstedelijk Gewest, germană Region Brüssel-<br />
Hauptstadt) este una dintre cele 3 regiuni ale statului federal belgian. Este<br />
formată din 19 comune, cu o suprafaţă totală de 161 km² complet urbanizată şi<br />
cu o populaţie de peste un milion de locuitori. Regiunea este predominant<br />
francofonă - aproximativ 85-90% din populaţie este vorbitoare de franceză<br />
(inclusiv imigranţii), şi circa 10-15% sunt vorbitori de neerlandeză. În ianuarie<br />
2006, 73.1% din populaţie erau cetăţeni belgieni, 4.1% francezi, 12.0%<br />
cetăţeni din alte state ale Uniunii Europene (care se exprimă de obicei <strong>în</strong><br />
franceză sau engleză), 4.0% cetăţeni marocani, iar 6.8% alţi cetăţeni din afara<br />
UE. (STIB)<br />
Societatea de Transport Intercomunal Bruxelles operează metroul<br />
din Bruxelles şi o reţea de linii de autobuz şi tramvai, dar se ocupă şi de<br />
administraţia drumurilor <strong>în</strong> cele 19 comune.<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
7<br />
2
2<br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
Idx<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
12<br />
13<br />
14<br />
15<br />
16<br />
17<br />
18<br />
19<br />
Cele 19 comune<br />
Denumire<br />
franceză<br />
Anderlecht<br />
Bruxelles<br />
Ixelles<br />
Etterbeek<br />
Evere<br />
Ganshoren<br />
Jette<br />
Koekelberg<br />
Auderghem<br />
Schaerbeek<br />
Berchem-Sainte-Agathe<br />
Saint-Gilles<br />
Molenbeek-Saint-Jean<br />
Saint-Josse-ten-Noode<br />
Woluwe-Saint-Lambert<br />
Woluwe-Saint-Pierre<br />
Uccle<br />
Forest<br />
Watermael-Boitsfort<br />
Denumire<br />
neerlandeză<br />
Anderlecht<br />
Brussel<br />
Elsene<br />
Etterbeek<br />
Evere<br />
Ganshoren<br />
Jette<br />
Koekelberg<br />
Oudergem<br />
Schaarbeek<br />
Sint-Agatha-Berchem<br />
Saint-Gillis<br />
Sint-Jans-Molenbeek<br />
Sint-Joost-ten-Node<br />
Sint-Lambrechts-Woluwe<br />
Sint-Pieters-Woluwe<br />
Ukkel<br />
Vorst<br />
Watermaal-Bosvoorde<br />
Suprafaţă Populaţie Cod poştal<br />
17.74<br />
32.61<br />
6.34<br />
3.15<br />
5.02<br />
2.46<br />
5.04<br />
1.17<br />
9.03<br />
8.14<br />
2.95<br />
2.52<br />
5.89<br />
1.14<br />
7.22<br />
8.85<br />
22.91<br />
6.25<br />
12.93<br />
100.967<br />
153.659<br />
80.754<br />
43.311<br />
34.987<br />
21.864<br />
45.027<br />
19.326<br />
30.183<br />
119.573<br />
21.074<br />
45.873<br />
85.360<br />
25.030<br />
49.336<br />
38.712<br />
76.909<br />
49.320<br />
24.178<br />
1070<br />
1000,1020,<br />
1120,1130<br />
1050<br />
1040<br />
1140<br />
1083<br />
1090<br />
1081<br />
1160<br />
1030<br />
1082<br />
1060<br />
1080<br />
1210<br />
1200<br />
1150<br />
1180<br />
1190<br />
1170<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
2<br />
6 7 11<br />
8 5<br />
13<br />
10<br />
14<br />
1<br />
15<br />
12<br />
18 3 3 4 16<br />
9<br />
17 19<br />
8 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Societăţile de transport flamanda De Lijn şi valona TEC asigură<br />
legături rutiere <strong>în</strong>tre Bruxelles și celelalte regiuni ale Belgiei. Societatea<br />
Naţională de Căi ferate <strong>Belgia</strong>nă leagă majoritatea localităţilor importante<br />
belgiene, iar o serie de servicii feroviare internaţionale, precum Thalys,<br />
Eurostar, TGV, ICE, fac legatura cu marile capitale europene. Regiunea este de<br />
asemenea deservită de două aeroporturi, Aeroportul Internaţional Bruxelles<br />
Zaventem şi Aeroportul Charleroi Bruxelles Sud.<br />
Începând cu anul 1991, floarea de iris este emblema Regiunii<br />
bruxelloise, iar alegerea simbolului s-a făcut pe baza prezenţei milenare a<br />
plantei <strong>în</strong> regiune.<br />
Oraşe mai mari<br />
Anvers ( neerlandeza Antwerpen - numele oficial, engleză Antwerp,<br />
spaniolă Amberes ) este capitala regiunii Flandra şi unul din cele mai mari<br />
porturi europene. Muzeul Plantin-Moretus a fost <strong>în</strong>scris <strong>în</strong> anul 2005 <strong>în</strong><br />
patrimoniul cultural mondial UNESCO. Anvers ....oraşul lui Rubens, centrul<br />
mondial al diamantelor, oraşul creatorilor de modă de renume, o metropolă<br />
primitoare, animată şi multiculturală.<br />
Liège (neerlandeză Luik, valonă Lidje, germană Lüttich ) este capitala<br />
provinciei cu acelaşi nume din Valonia, este situat pe cursul fluviului Meuse şi<br />
are o populaţie de 189.510 locuitori. Timp de 8 secole, Liège a fost capitala unui<br />
principat ecleziastic. Datorită trecutului său istoric, oraşul este bogat <strong>în</strong> vechi<br />
monumente laice şi religioase, muzee, locuri de promenadă. Revoluţia<br />
Franceză a provocat dizolvarea principatului de Liège şi anexarea sa la Franţa <strong>în</strong><br />
1795. Prin Congresul de a Viena (1815) Liege este cedat țărilor de Jos. Revoluţia<br />
de la 1830 are ca rezultat independenţa noului stat belgian, ce include<br />
provincia şi oraşul Liège.<br />
Bruges (neerlandeză Brügge ) este capitala provinciei Flandra de Vest<br />
din regiunea Flandra, fiind numit şi "Veneţia Nordului". Basilica din Bruges<br />
pastrează, potrivit legendei, un flacon cu Sfântul Sânge al Lui Iisus Hristos. Din<br />
anul 2000, centrul istoric vechi al oraşului este inclus pe lista patrimoniului<br />
cultural mondial UNESCO.<br />
INSTITUŢII ŞI ORGANISME ALE UNIUNII EUROPENE<br />
Uniunea Europeană îşi are originile <strong>în</strong> Comunitatea Europeană a<br />
Oţelului şi Cărbunelui, <strong>în</strong>fiinţată <strong>în</strong> 1951 prin Tratatul de la Paris şi <strong>în</strong><br />
Comunitatea Economică Europeană formată <strong>în</strong> 1957 prin semnarea Tratatului<br />
de la Roma de către 6 state: Franţa, Germania, Italia şi Benelux (<strong>Belgia</strong>, Olanda<br />
şi Luxemburg). În cei peste 50 de ani de existenţă, Comunitatea Economică<br />
Europeană s-a extins prin aderări succesive ale altor state europene,<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
9<br />
2
2<br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
transformându-se <strong>în</strong>tr-o comunitate economică şi politică - Uniunea<br />
Europeană. În prezent grupează 27 de state membre şi are instituţii şi<br />
organisme cu caracteristici supranaţionale şi interguvernamentale. Uniunea<br />
Europeană nu este o federaţie ca SUA şi nici o simplă cooperare<br />
interguvernamentală precum Naţiunile Unite. Ţările membre rămân naţiuni<br />
independente, dar îşi pun <strong>în</strong> comun suveranitatea lor pentru a obţine mai<br />
multă putere economică şi influenţă pe plan mondial, o putere la care nu ar fi<br />
putut ajunge nici una dintre ele separat. Statele îşi deleagă o parte din puterea<br />
lor de decizie către instituţiile europene pe care le-au creat de comun acord,<br />
astfel <strong>în</strong>cât deciziile luate la nivel european să fie democratice, ţinând cont de<br />
interesele tuturor ţărilor.<br />
Cele mai importante instituţii sunt Comisia Europeană, Consiliul Uniunii<br />
Europene, Parlamentul European, Curtea Europeană de Justiţie şi Curtea de<br />
Conturi. Triunghiul instituţional, format din Parlamentul European, Consiliul<br />
Uniunii Europene şi Comisia Europeană, este cel care concepe şi dezvoltă<br />
politicile la nivel european şi adoptă legislaţia. Curtea de Justiţie asigură<br />
aplicarea legilor europene şi Curtea de Conturi verifică activităţile financiare<br />
ale Uniunii. În cadrul UE funcţionează şi o serie de organisme cu rol specific,<br />
precum: Banca Centrală Europeană (responsabilă de politica monetară),<br />
Banca Europeană de Investiţii (finanţează proiecte europene de investiţii şi<br />
sprijină mediul de afaceri prin Fondul European de Investiţii), Ombudsman-ul<br />
(Mediatorul) European (privind administrarea defectuoasă <strong>în</strong> cadrul<br />
instituțiilor și organelor UE), Controlorul European pentru Protecţia Datelor<br />
(garant al dreptului fundamental de protejare a datelor personale ale<br />
cetăţenilor europeni).<br />
A. INSTITUŢII ALE UNIUNII EUROPENE<br />
Parlamentul European<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Reprezintă cetăţenii Uniunii, iar din 1979 membrii săi sunt aleşi direct<br />
de către aceştia. În prezent, cei peste 490 de milioane de cetăţeni din cele 27<br />
de State Membre sunt reprezentaţi de 785 de parlamentari. Parlamentarii sunt<br />
aleşi pentru 5 ani, iar pentru perioada 2009-2014, <strong>în</strong> principiu, nu vor fi mai<br />
mult de 736. Parlamentarii europeni nu aparţin unor partide politice<br />
naţionale, ci a 7 grupuri europene: Grupul Partidului Popular European<br />
(Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni, Grupul Socialist din<br />
Parlamentul European, Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru<br />
Europa, Grupul Uniunea pentru Europa Naţiunilor, Grupul Verzilor/Alianţa<br />
Libera Europeană, Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/ Stânga Verde<br />
Nordică şi Grupul Independenţă şi Democraţie. De asemenea, există şi<br />
parlamentari independenţi, neafiliaţi vreunui grup politic. Până la alegerile<br />
10 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
europene din 4 iunie 2009, România era reprezentată de 35 de parlamentari.<br />
Parlamentul European are trei mari roluri:<br />
1. Adoptarea, împreună cu Consiuliul European, a legilor europene<br />
care guvernează politicile europene<br />
2. Supravegherea celorlalte instituții europene<br />
3. Împreună cu Consiliul se ocupă de bugetul european. La sfârșitul<br />
fiecărei proceduri, Parlamentul este cel care va decide aprobarea sau<br />
respingerea acestui proiect de buget.<br />
Parlamentul are trei sedii: la Luxemburg (sediul Secretariatului<br />
General), la Strasbourg (unde au loc sesiunile plenare, la care participă toţi<br />
membri) şi la Bruxelles (unde au loc <strong>în</strong>tâlnirile comitetelor şi unele sesiuni<br />
plenare). Preşedintele Parlamentului este ales pentru 2 ani şi jumatăte, iar de<br />
la 1 ianuarie 2007 funcţia este ocupată de Hans-Gert Pottering.<br />
Comisia Europeană<br />
Comisia Europeană este formată din 27 de membri, câte unul pentru<br />
fiecare stat membru și este un organism independent față de guvernele<br />
naționale. Reprezentantul României, Leonard Orban, este desemnat comisar<br />
pentru multilingvism. Principalele roluri ale Comisiei sunt:<br />
1. Adoptarea, împreună cu Consiuliul European, a legilor europene<br />
care guverneaza politicile europene<br />
2. Supravegherea celorlalte instituții europene<br />
3. Împreună cu Consiliul se ocupă de bugetul european. La sfârșitul<br />
fiecărei proceduri, Parlamentul este cel care va decide aprobarea sau<br />
respingerea acestui proiect de buget.<br />
Comisia Europeană este formată din 27 de membri, câte unul pentru<br />
fiecare stat membru și este un organism independent față de guvernele<br />
nationale. Comisia este constituită din departamente și servicii. În actuala sa<br />
componenţă are mandat până la 31 octombrie 2009 şi este prezidată de Jose<br />
Manuel Barroso din Portugalia. Membrii Comisiei sunt aleşi o dată la 5 ani, <strong>în</strong><br />
decurs de 6 luni de la alegerile parlamentare. Ca urmare a aderării României şi<br />
Bulgariei sunt 27 de comisari, dar <strong>în</strong>cepând cu noiembrie 2009 numărul<br />
acestora va scădea. Numărul final va fi adoptat de Consiliu, iar comisarii vor fi<br />
numiţi prin rotaţie din toate Statele Membre, pentru o reprezentare<br />
echitabilă. Comisia are sediul central la Bruxelles şi birouri <strong>în</strong> Luxemburg, plus<br />
Reprezentanţe <strong>în</strong> Statele Membre şi Delegaţii <strong>în</strong> numeroase capitale ale lumii.<br />
Consiliul Uniunii Europene<br />
Este principalul organism decizional la nivelul UE şi reprezintă<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
11<br />
2
2<br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
interesele Statelor Membre. În plus, șefii de stat sau/și prim ministrii se<br />
reunesc (maximum de 4 ori pe an) la nivel <strong>în</strong>alt <strong>în</strong> ceea ce se numeşte Consiliul<br />
European, pentru a stabili direcţii de politică la nivel european şi a găsi soluţii la<br />
problemele ce nu au putut fi rezolvate la nivel de Consilii.<br />
Consiliul are 6 roluri principale:<br />
1. Adoptă legislaţia europeană împreună cu Parlamentul, <strong>în</strong><br />
majoritatea domeniilor<br />
2. Coordonează politicile economice ale statelor membre<br />
3. Încheie <strong>în</strong>ţelegeri la nivel internaţional<br />
4. Aprobă, împreună cu Parlamentul, bugetul European<br />
5. Dezvoltă Politica Externă şi de Securitate Comună (PESC)<br />
6. Coordonează colaborarea tribunalelor şi forţelor poliţieneşti<br />
naţionale <strong>în</strong> probleme de criminalitate.<br />
Fiecare stat membru are o Reprezentanţă permanentă la Bruxelles<br />
care apară interesele naţionale la nivel European. Șefi statelor se reunesc<br />
săptamânal <strong>în</strong> cadrul Comitetului Reprezentanţilor Permanenţi (COREPER)<br />
pentru a stabili agenda Consiliului, excepţie făcând problemele legate de<br />
agricultură, care intră <strong>în</strong> atribuția Comitetului Special pentru Agricultură.<br />
Preşedenţia Consiliului este asistată de Secretariatul general, actualmente<br />
condus de Javier Solana (2004) care ocupă și funcția de Înalt reprezentant<br />
pentru PESC. România va deţine acest rol <strong>în</strong> perioada iulie -decembrie 2019.<br />
Preşedenţia Consiliului este asistată de Secretariatul General iar secretar<br />
general a fost reales, <strong>în</strong> 2004, Javier Solana, ce <strong>în</strong>deplineşte şi funcţia de Înalt<br />
Reprezentant pentru PESC.<br />
Curtea de Justiţie a Comunităţilor Europene<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Curtea de Justiţie, cu sediul la Luxemburg, a fost <strong>în</strong>fiinţată <strong>în</strong> anul<br />
1952, cu scopul de a se asigura ca legea europeană este interpretată şi aplicată<br />
<strong>în</strong> acelaşi fel pe <strong>în</strong>treg teritoriul Uniunii. Are puterea de a judeca litigiile dintre<br />
statele membre, dintre instituţiile europene, dintre companii şi dintre indivizi.<br />
Este formată din 27 de judecători şi 8 avocaţi generali numiţi, de comun acord,<br />
de guvernele statelor membre pentru o perioadă de 6 ani, care poate fi<br />
re<strong>în</strong>noită. Începând cu 12 ianuarie 2007, Camelia Toader din România s-a<br />
alăturat celorlaţi judecători ai Curţii de Justiţie. Din cauza numărului foarte<br />
mare de cazuri pe care Curtea de Justiţie trebuie să le rezolve, <strong>în</strong> 1989 a luat<br />
fiinţă Tribunalul de Primă Instanţă, ce se ocupă <strong>în</strong> special de cazuri aduse <strong>în</strong><br />
faţa instanţei de către persoane fizice, companii sau unele organizaţii, precum<br />
şi de cazuri legate de concurenţă. Are <strong>în</strong> componenţă cel puţin un judecător din<br />
fiecare stat membru, România fiind reprezentată de Valeriu Ciuca. Pentru<br />
soluţionarea litigiilor dintre Comunitatea Europeană şi funcţionarii săi a fost<br />
<strong>în</strong>fiinţat Tribunalul Funcţiei Publice.<br />
12 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Curtea Europeană de Conturi<br />
Înfiinţată <strong>în</strong> 1975 cu sediul la Luxemburg, este responsabilă de<br />
colectarea și utilizarea corectă și legală a fondurilor europene, provenite de la<br />
contribuabilii europeni.. Are 27 de membri, numiţi pentru un mandat de 6 ani,<br />
ce poate fi re<strong>în</strong>noit. România este reprezentată de Ovidiu Ispir. Curtea de<br />
Conturi, ca instituţie, nu deţine nici un fel de putere legală. Dacă descoperă<br />
neregularitaţi sau fraude, sesizează Oficiul European de Luptă Antifraudă -<br />
OLAF. OLAF, <strong>în</strong>fiinţat <strong>în</strong> 1999 <strong>în</strong> cadrul Comisiei Europene, are un statut<br />
independent special şi are misiunea de a conduce investigaţiile administrative<br />
antifraudă.<br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
2<br />
B.ORGANISME ALE UNIUNII EUROPENE<br />
Organisme financiare<br />
Banca Centrală Europeană<br />
BCE a fost <strong>în</strong>fiinţată <strong>în</strong> 1998, are sediul <strong>în</strong> Germania, la Frankfurt am<br />
Main şi este complet independentă de instituţiile europene; este responsabilă<br />
cu asigurarea stabilităţii preţurilor şi colaborează strâns cu băncile centrale<br />
naţionale ale statelor din zona euro, formând grupul numit Eurosistem. În plus,<br />
BCE împreună cu băncile centrale naţionale din statele membre formează<br />
Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC). Cele 16 state care au adoptat<br />
moneda euro sunt: <strong>Belgia</strong>, Germania, Irlanda, Spania, Franţa, Italia,<br />
Luxemburg, Ţarile de Jos, Austria, Portugalia, Finlanda, Grecia, Slovenia, Cipru,<br />
Malta şi Slovacia (2009).<br />
Banca Europeană de Investiţii<br />
BEI a fost creată <strong>în</strong> 1958, pe baza Tratatului de la Roma, cu sediul la<br />
Luxemburg. BEI este deţinută de statele membre, care contribuie cu capital <strong>în</strong><br />
funcţie de puterea economică proprie. Rolul iniţial era de a finanţa investiţiile<br />
majore de infrastructură ale statelor membre. Însă, <strong>în</strong> ultimele decenii, a<br />
finanţat şi alte proiecte, dacă investiţiile au fost compatibile cu politicile<br />
europene. Principalele domenii de acordare de credite sunt creşterea<br />
competitivităţii, promovarea procesului de integrare economică, protecţia<br />
mediului, modernizarea reţelelor europene de transport. BEI finanţează şi<br />
investiţii <strong>în</strong> ţările care au <strong>în</strong>cheiat acorduri de cooperare economica cu UE<br />
(ţările din zona Mării Mediterane, Africa, zona Caraibelor, Pacific). BEI<br />
împreună cu Fondul European de Investiţii (FEI) formează Grupul BEI. Fondul<br />
European de Investiţii a fost creat <strong>în</strong> 1994 pentru a sprijini apariţia şi<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
13
2<br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
dezvoltarea <strong>în</strong>treprinderilor mici şi mijlocii.<br />
Organisme specializate<br />
Ombudsman-ul European (Mediatorul European)<br />
Mediatorul European, instituţie cu sediul la Strasbourg, primeşte şi<br />
investighează plângerile cetăţenilor europeni asupra eventualelor <strong>în</strong>călcări ale<br />
legii de către instituţiile europene; anchetează, elaborează rapoarte pentru<br />
Parlament, dar nu poate impune sancţiuni. Pentru a depune o plângere la<br />
Mediatorul European trebuie să fii rezident al UE, sa fi <strong>în</strong>cercat să soluţionezi<br />
incidentul mai <strong>în</strong>tâi cu instituţia <strong>în</strong> cauză, cazul să nu fi fost adus <strong>în</strong> instanţă şi să<br />
nu fi trecut mai mult de 2 ani de la incident.<br />
Responsabilul European pentru Protecţia Datelor<br />
Autoritate independentă, <strong>în</strong>fiinţată <strong>în</strong> 2001, funcţională din 2004, cu<br />
sediul la Bruxelles, Responsabilul European pentru Protecţia Datelor<br />
monitorizează procesele de colectare şi procesare a datelor cu caracter<br />
personal (spre exemplu date medicale, adrese, numere de telefon). Orice<br />
persoană care consideră că datele sale cu caracter personal colectate,<br />
prelucrate sau utilizate de o instituţie europeană sunt eronate sau au fost<br />
dobândite ilegal, poate <strong>în</strong>ainta o plângere, iar dacă aceasta este <strong>în</strong>temeiată,<br />
Responsabilul European poate facilita trimiterea cazului la Curtea de Justiţie.<br />
Valorile şi simbolurile Uniunii Europene<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Uniunea este fondată pe respectul pentru demnitatea umană,<br />
libertate, democraţie, egalitate, stat de drept şi respectarea drepturilor<br />
omului, inclusiv a minorităţilor. Valorile sunt comune Statelor Membre <strong>în</strong>tr-o<br />
societate <strong>în</strong> care prevalează pluralismul, nediscriminarea, toleranţa, justiţia,<br />
solidaritatea şi egalitatea <strong>în</strong>tre femei şi barbaţi (din Constituţia Europeană).<br />
Simbolurile UE sunt: steagul, imnul, moneda unică şi ziua de 9 Mai. Steagul cu<br />
cele 12 stele aşezate <strong>în</strong> cerc, pe fond albastru, <strong>în</strong>seamnă unitatea şi identitatea<br />
popoarelor Europei. Cercul reprezintă solidaritatea şi armonia, iar stelele<br />
reprezintă perfecţiunea (şi nu numărul statelor membre UE, cum s-ar putea<br />
crede). Consiliul Europei a decis, <strong>în</strong> 1972, ca "Oda bucuriei” (ultima parte a<br />
Simfoniei a IX-a de L.van Beethoven) să devina imnul său, iar <strong>în</strong> 1985, Statele<br />
Membre UE l-au adoptat şi ele ca imn oficial. Nu <strong>în</strong>locuieşte imnurile naţionale<br />
ci subliniază aspiraţia spre valorile comune, unitatea <strong>în</strong> diversitate şi idealurile<br />
de libertate, pace şi solidaritate care stau la baza Uniunii. Tratatul Uniunii<br />
Europene (1992 - Maastricht) introduce Uniunea Economică şi Monetară şi<br />
pune bazele monedei unice, iar <strong>în</strong> decembrie 1995, Consiliul European de la<br />
14 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Madrid decide ca moneda unică să poarte numele de "euro”. De la 1 ianuarie<br />
2002, moneda unică a intrat propriu-zis <strong>în</strong> circulaţie şi <strong>în</strong> buzunarele<br />
cetăţenilor. Reprezentarea grafică a fost inspirată de litera grecească "epsilon",<br />
facând legatura cu leaganul civilizaţiei şi al democraţiei europene şi cu prima<br />
literă din cuvântul "Europa”. Cele două linii paralele sunt un indicator al<br />
stabilităţii euro. Ziua de 9 mai 1950 a reprezentat primul pas catre crearea<br />
Uniunii Europene de astăzi. În acea zi, la Paris, Ministrul de Externe al Franţei,<br />
Robert Schuman, a citit presei internaţionale o declaraţie prin care chema<br />
Franţa, Germania şi celelalte popoare ale Europei să îşi uneasca producţiile de<br />
oţel şi cărbune, ca "prima fundaţie concretă a unei federaţii europene”. Scopul<br />
era crearea unei comunităţi <strong>în</strong> care membri să îşi pună sub control comun<br />
producţia de oţel şi cărbune - ca bază a puterii lor militare - <strong>în</strong> scopul evitării<br />
izbucnirii unui nou război. Ţările cărora li se adresa prioritar provocarea -<br />
Franţa şi Germania - fuseseră <strong>în</strong> război timp de aproape 100 de ani, iar cel de-al<br />
doilea război mondial aproape ca le distrusese. În 1985 s-a hotărât ca ziua de 9<br />
mai să devină "Ziua Europei".<br />
Cariera <strong>în</strong> Instituţiile Europene<br />
Aderarea României la UE a deschis porţile către posturi <strong>în</strong> cadrul<br />
Instituţiilor Europene. Românii pot candida atât pentru posturile deschise<br />
membrilor din toate ţările Uniunii, cât şi pentru posturile destinate exclusiv<br />
ţărilor nou venite, România şi Bulgaria. Procesul de selecţie este prin<br />
intermediul portalului European Personnel Selection Office -<br />
www.europa.eu/epso, urmând a fi modificat din 2010. Un instrument<br />
ajutator: www.euroconcurs.ro - aici găsiţi informaţii <strong>în</strong> limba română, exemple<br />
de teste, un ghid online; mai mult, sunt organizate periodic seminarii şi<br />
training-uri <strong>în</strong> marile oraşe din ţară.<br />
Pentru a deveni funcţionar european, „EU official”, singura<br />
modalitate este să vă prezentaţi la concurs şi să treceţi probele de selecţie.<br />
Astfel, deveniţi laureat şi sunteţi <strong>în</strong>scrişi pe lista de rezerve. Abia atunci puteţi<br />
candida efectiv pentru un post vacant <strong>în</strong>tr-o instituţie. În general, selecţia<br />
cuprinde 3 etape:<br />
1. Testele de preselecţie: se desfaşoară <strong>în</strong> a doua limbă cunoscută de<br />
candidat, sunt teste grilă şi au două direcţii principale:<br />
a. Un test referitor la dezvoltarea Uniunii Europene şi<br />
politicile comunitare;<br />
b. Un test de logică sau abilităţi verbale şi numerice;<br />
2. Proba scrisă: Un test grilă <strong>în</strong> domeniul de specialitate ales de<br />
candidat şi un eseu.<br />
3. Proba orală: interviu cu comitetul de selecţie. Procedura de<br />
selecţie se va modifica din anul 2010, urmând a fi eliminate <strong>în</strong>trebările despre<br />
UE. SUCCES!<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
B U N V E N I T Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
15<br />
2
3<br />
A D R E S E Ș I T E L E F O A N E U T I L E<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Capitolul 3<br />
Adrese și telefoane utile<br />
sInstituţii româneşti şi belgiene<br />
sCentrele de informare EUROPE DIRECT CENTRAS<br />
Datele de mai jos sunt cu titlu informativ, adresele şi linkurile pot<br />
suferi modificări, deci trebuiesc folosite sub rezerva verificării lor iniţiale de<br />
către persoanele interesate.<br />
În sprijinul cetăţenilor români care doresc să călătorească sau se află<br />
<strong>în</strong> strainătate, Ministerul Afacerilor Externe a publicat <strong>în</strong> luna martie 2009<br />
„<strong>Ghidul</strong> Serviciilor Consulare”, ce poate fi accesat pe site-ul www.mae.ro – la<br />
rubrica „Vize şi Servicii Consulare”. Informaţiile se referă la actele necesare<br />
pentru calatoria <strong>în</strong> străinătate, modalităţile de acordare a asistenţei consulare,<br />
recomandări privind pregătirea călătoriilor <strong>în</strong> alte ţări, etc. Puteţi afla ce poate<br />
face pentru dumneavoastră personalul consular <strong>în</strong> situaţia <strong>în</strong> care aţi rămas<br />
făra acte sau bani, aţi suferit un accident de maşină, v-aţi îmbolnăvit <strong>în</strong> timpul<br />
călătoriei sau aţi fost arestat, precum şi limitele asistenţei consulare.<br />
La <strong>în</strong>ceputul anului, <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, a fost pus <strong>în</strong> circulaţie ghidul<br />
"Belgopocket 2009" -pentru varianta online <strong>în</strong> limbile franceză, neerlandeză şi<br />
germană, accesaţi www.belgopocket.be (ghidul este realizat <strong>în</strong> cea mai mare<br />
parte de reprezentanţi ai instituţiilor federale <strong>în</strong> colaborare cu diverse<br />
administraţii comunitare şi regionale, iar informaţiiile sunt aduse la zi până <strong>în</strong><br />
data de 15 septembrie 2008).<br />
Ambasada Belgiei la Bucureşti<br />
Adresa: Bulevardul Dacia, 58, 020061 Bucureşti, Sector II<br />
Tel: +40 (21)210.29.69; +40 (21)210.29.70; +40 (21) 212.36.80 (VISA);<br />
Fax: +40 (21) 210.28.03<br />
E-mail: ambabuc@clicknet.ro; Bucharest@diplobel.org<br />
Web: www.diplomatie.be/bucharest<br />
Ambasada şi Consulatul României la Bruxelles<br />
Adresa: 105 Rue Gabrielle, 1180 Bruxelles;<br />
Tel: +32 (0)2 343 6935<br />
Fax: +32 (0)2 346 9814<br />
E-mail: consulat@roumanieamb.be<br />
Web: www.bruxelles.mae.ro<br />
16 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Centrul Român de Informare de la Bruxelles<br />
Adresa: 107 Rue Gabrielle, 1180 Bruxelles;<br />
Tel: +32 (0)2 3444 145<br />
Fax: +32 (0)2 3442 479<br />
E-mail: office@roinfocentre.be<br />
Relaţii diplomatice<br />
Web: www.diplomatie.be<br />
Misiunea României la UE<br />
Web: www.ue.mae.ro<br />
Oficiul pentru străini<br />
Web: www.dofi.fgov.be<br />
l'Office des étrangers<br />
World Trade Center, tour II, Chaussée d'Anvers 59B, 1000 Bruxelles<br />
Tel: 02/206.15.99<br />
Dienst Vreemdelingenzaken<br />
WTCenter, Tower II, Antwerpsesteenweg 59 B, 1000 Brussel<br />
Telefon 02/793.95.00<br />
Asociaţia pentru drepturile străinilor<br />
Web: www.adde.be<br />
Tel: 02/ 227 42 41; 02 /227 97 51<br />
Date generale despre <strong>Belgia</strong><br />
Web: www.belgium.be<br />
Link-uri utile:<br />
U E o n l i n e - w w w. e u r o p a . e u ; P o r t a l u l " Yo u r E u r o p e " -<br />
www.europa.eu.int/youreurope; Centrul de Informare al Comisiei Europene <strong>în</strong><br />
România - www.infoeuropa.ro; Ministerul Integrarii Europene - www.mie.ro;<br />
Euro Info Center RO 828 - www.euroinfo.ccivl.ro; Institutul European din<br />
România - www.ier.ro; EUpolitix - www.eupolitix.com; EUexpans -<br />
www.euexpans.com; EurActiv - www.euractiv.com;<br />
SOLVIT - www.ec.europa.eu/solvit<br />
Securitate socială:<br />
Serviciul public federal - www.socialsecurity.fgov.be;<br />
Institut National d' assurance maladie -invalidité - www.riziv.fgov.be<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
A D R E S E Ș I T E L E F O A N E U T I L E<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
17<br />
3
3<br />
A D R E S E Ș I T E L E F O A N E U T I L E<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Asociaţia de coordonare si iniţiativă pentru refugiaţi şi străini<br />
s e r v i c i u l d e t r a d u c e r e ş i i n t e r p r e t a r i a t s o c i a l :<br />
www.cire.irisnet.be/appuis/cofetis.htm;<br />
Serviciul de integrare ATLAS - Carnotstraat 110, B-2060 Anvers,<br />
Tel: 03 227 70 49; 03 22770 50<br />
Asiguratori: www.partena.be; www.securex.be; Ethias (fosta Smap) -<br />
www.ethias.be; Actel - www.actel.be; Axa - www.axa.be; Partner Assurances-<br />
Fortis bank - www.fortisbank.be/assurer/<br />
Case de asigurare medicală: Mutualitatea socialista - www.mutsoc.be;<br />
Mutualitatea creştina - www.mc.be; Mutualitatea neutra - www.munalux.be;<br />
Mutualitatea liberala - www.mut400.be; Euromut - www.euromut.be.<br />
"Partena" şi "Securex" nu sunt companii de asigurări <strong>în</strong> sensul propriu al<br />
cuvântului. Cel mai des se ocupă de gestiunea "socială" pentru <strong>în</strong>treprinderi şi<br />
independenţi, adică salarii, fişele de impozite ale angajaţilor, etc. În <strong>Belgia</strong> este<br />
obligatorie <strong>în</strong>scrierea la o casă de asigurare, necesară obţinerii card-ului SIS.<br />
Acesta trebuie prezentat sistematic pentru eliberarea medicamentelor <strong>în</strong><br />
farmacii, internarea sau realizarea de analize medicale, şi <strong>în</strong> alte ocazii.<br />
Înscrierea <strong>în</strong> plus faţă de “mutualitate” la o companie de asigurări (de ex. DKV)<br />
permite o şi mai largă acoperire (rambursare) a cheltuielilor legate de serviciile<br />
de sănătate.<br />
Studii<br />
Comunitatea franceză din <strong>Belgia</strong>: www.cfwb.be; www.enseignement.be;<br />
Echivalari diplome: www.equivalences.cfwb.be;<br />
A studia <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>: www.studyinbelgium.be<br />
Site-uri pt Joburi:<br />
Pentru Instituţiiile Europene - www.europa.eu.int; www.eurobrussels.com;<br />
www.eurodesk.org;<br />
Plasarea forţei de muncă - pentru regiunea flamandă - VDAB www.vdab.be;<br />
regiunea Bruxelles - Actiris - www.actiris.be; regiunea valona - Forem -<br />
www.leforem.be<br />
Crearea unei societăţi <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> - www.creation-pme.wallonie.be;<br />
www.mineco.fgov.be/SME<br />
Site care ajută la crearea propriului CV-on line - www.europass.cedefop.eu.int<br />
Portalul European pentru Tineret - www.europa.eu.int/youth/working/<br />
Portalul orientării profesionale <strong>în</strong> Comunitatea Franceză - www.orientation.be<br />
Alte siteuri, inclusiv Interimuri - www.monster.be; www.xpats.com;<br />
18 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
www.adecco.be; www.europeana.ro/joburi/belgia.htm; www.references.be;<br />
www.studentenjobs.be; www.stepstone.be; www.expatica.com;<br />
w w w . e a s t c h a n c e . c o m ; w w w . s t r a i n a t a t e . q u i c k j o b s . r o ;<br />
www.interjobs.ro/belgia; www.manpower.com; ww.randstad.be;<br />
Despre Bruxelles: www.blbe.be; www.bruxelles.irisnet.be; a căuta o cazare -<br />
www.vlan.be; www.brusselsinternational.be; www.brussels-rentals.com.<br />
Legislaţia referitoare la accesul, sejurul, stabilirea şi expulzarea de pe teritoriul<br />
belgian a străinilor, dar şi alte informaţii utile (cărţi de identitate, cărţi de sejur,<br />
permise de lucru, echivalări diplome, proceduri de re<strong>în</strong>tregire a familiei,<br />
concubinaj) - www.dofi.fgov.be<br />
Alte linkuri utile:<br />
Pagini aurii - www.pagesdor.be; hărţi/itinerare - www.stib.be;<br />
www.viamichelin.fr, www.mappy.com; permis de conducere/control tehnic -<br />
www.feuvert.be; www.goca.be; instituţii federale şi regionale din Bruxelles -<br />
www.cocof.irisnet.be.<br />
A D R E S E Ș I T E L E F O A N E U T I L E<br />
3<br />
Centrele de informare EUROPE DIRECT CENTRAS<br />
Românii au la dispoziţie o reţea de centre de informare specializate,<br />
finanţate de Comisia Europeană, unde pot afla detalii despre oricare dintre<br />
domeniile de activitate ale instituţiilor Uniunii. Reţeaua Europe Direct Centras<br />
oferă informaţii practice despre demersurile pentru recunoaşterea studiilor <strong>în</strong><br />
ţările Uniunii, călătoria <strong>în</strong> statele membre sau posibilităţile de obţinere a<br />
permisului de muncă. Apelaţi gratuit numărul de telefon 00.800.67891011<br />
sau accesaţi site-ul internet: www.europedirect.centras.ro.<br />
Scopul centrelor EUROPE DIRECT este informarea despre politicile şi<br />
programele UE <strong>în</strong> regiunile <strong>în</strong> care îşi desfăşoară activitatea. Sub<br />
responsabilitatea structurii gazdă, centrele oferă un serviciu local care:<br />
- permite cetăţenilor să obţină informaţii, consultanţă şi raspunsuri la <strong>în</strong>trebări<br />
privind legislaţia, politicile, programele şi oportunităţile de finanţare ale<br />
Uniunii (<strong>în</strong> toate limbile oficiale);<br />
- oferă cetăţenilor oportunitatea de a comunica instituţiilor UE reacţiile lor sub<br />
forma unor <strong>în</strong>trebari, opinii şi sugestii;<br />
- permite Comisiei să îmbunătăţească transmiterea de informaţii exacte şi<br />
adaptate necesităţilor locale.<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
19
20 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Aici poate fi<br />
Reclama ta!<br />
Pentru a solicita mai multe informații,<br />
vă rugăm trimiteți un email la:<br />
contact@rombel.com<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
21
4<br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
Capitolul 4<br />
Prezențe românești <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sRombel -Români <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sInstituţii ale statului român<br />
sAsociaţii<br />
sBiserici şi locaşe de cult<br />
sMagazine şi restaurante<br />
sAfaceri româneşti <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sMedici<br />
sTraducători autorizaţi<br />
sAvocaţi, firme juridice<br />
sContabili<br />
sImobiliare<br />
sCursuri de limba română<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Cum să te simţi acasă printre străini (cel puţin la <strong>în</strong>ceput de drum, toţi<br />
cei din jur sunt străini)? Răspunsul este simplu: rămânând <strong>în</strong> contact cu<br />
vorbitorii de limbă română, fie ca este vorba despre conaţionali, fie instituţii<br />
româneşti.<br />
ROMBEL – Români <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> - www.rombel.com reprezintă cea mai<br />
largă comunitate virtuală a românilor din <strong>Belgia</strong>, având drept scop informarea<br />
şi liberul schimb de opinii dintre aceştia. Creat <strong>în</strong> anul 2002 şi numărând <strong>în</strong><br />
prezent peste 3.500 de membri, ROMBEL foloseşte ca suport internetul - cel<br />
mai rapid şi practic mod de comunicare <strong>în</strong>tre românii din diaspora, având o arie<br />
de acoperire şi o audienţă practic nelimitate. În decursul celor 6 ani de<br />
existenţă, ROMBEL a evoluat de la un simplu grup de discuţii către un portal de<br />
informare, devenind reprezentant "de facto" al Comunităţii Românilor din<br />
<strong>Belgia</strong>. Prin membrii săi, ROMBEL s-a implicat <strong>în</strong> numeroase acţiuni caritabile,<br />
oferind şansa unică mai multor copii bolnavi din România de a beneficia de<br />
operaţii complexe <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, care le-au salvat sănătatea sau chiar redat viaţa.<br />
Membri, administratori, moderatori, s-au implicat <strong>în</strong> cazuri umanitare prin<br />
strângere de fonduri pentru operaţii sau tratamente, programări şi <strong>în</strong>soţirea<br />
familiei <strong>în</strong> labirintul administrativ al spitalului, traduceri şi intermediere<br />
lingvistică, găzduirea familiilor venite <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
De asemenea, a ajutat la strângerea de ajutoare umanitare pentru<br />
victimele inundaţiilor din România (2006) şi a fondat primul Turneu de Fotbal<br />
al Românilor din Diaspora (2006). Evoluţia şi dinamica forumului s-au mutat<br />
22 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
apid din spaţiul virtual <strong>în</strong> cel real, <strong>în</strong>tâlnirile lunare organizate de Rombel<br />
adunând împreună sute de români <strong>în</strong> diverse oraşe ale Belgiei. Începând din<br />
ianurie 2008, site-ul Rombel transmite ÎN DIRECT <strong>în</strong> fiecare sâmbătă şi<br />
duminică slujba religioasă şi alte evenimente creştine de la Biserica ortodoxă<br />
“Sfântul Nicolae” din Bruxelles, o premieră absolută <strong>în</strong> diaspora românească.<br />
Dorind să-şi pastreze şi pe viitor caracterul independent şi liber, ROMBEL va<br />
continua să susţină comunicarea, activităţile culturale, sportive şi caritabile,<br />
organizate atât <strong>în</strong> nume propriu cât şi <strong>în</strong> parteneriat cu alte organizaţii sau<br />
instituţii. Mai mult, dezideratul rămâne promovarea imaginii României şi a<br />
românilor <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> precum şi <strong>în</strong> <strong>în</strong>treaga lume. ROMBEL poate fi accesat la<br />
adresele: WWW.ROMBEL.COM sau WWW.ROMBEL.ORG, iar pe e-mail la<br />
adresa: contact@rombel.com. Un grup activ de discuţii găsiţi la adresa:<br />
http://groups.yahoo.com/group/rombel/, grup care primeşte săptămânal<br />
"Rombel Newsletter".<br />
Foarte importantă pentru păstrarea limbii române este şi<br />
preocuparea Guvernului de la Bucureşti de a sprijini proiectele educative. În<br />
contextul procesului de promovare a limbii şi civilizaţiei româneşti <strong>în</strong> spaţiul<br />
Uniunii Europene, Ministerul Educaţiei, Cercetării şi Inovării a iniţiat <strong>în</strong> anul<br />
şcolar 2007-2008 un proiect pilot <strong>în</strong> special <strong>în</strong> zonele unde sunt semnificative<br />
comunităţi de români. Dacă la <strong>în</strong>ceput au fost vizate doar Spania şi Italia,<br />
<strong>în</strong>cepând cu anul şcolar 2008-2009 proiectul s-a extins şi-n <strong>Belgia</strong>. Proiectul<br />
constă <strong>în</strong> introducerea <strong>în</strong> oferta educaţională a unităţilor de <strong>în</strong>văţământ<br />
belgiene a unui Curs de limbă, cultură şi civilizaţie românească, <strong>în</strong> format de<br />
două ore pe săptămână. Aşadar părinţii sunt <strong>în</strong>curajaţi să îşi <strong>în</strong>scrie copiii la<br />
acest curs, care le poate fi foarte benefic. Organizarea cursului reprezintă o<br />
premieră, deşi <strong>în</strong> trecut au existat cursuri de limba română şi de religie<br />
ortodoxă predate <strong>în</strong> cadrul şcolilor europene.. Proiectul se aplică la toate<br />
nivelurile de <strong>în</strong>vaţământ preuniversitar iar la sfârşitul fiecărui an elevii primesc<br />
o adeverinţă din partea MECT, care îi scuteşte de a da anumite examene de<br />
diferenţa, <strong>în</strong> eventualitatea reintegrarii <strong>în</strong> <strong>în</strong>vaţamântul românesc. În urma<br />
concursului organizat de MECT şi Institutul Limbii Române, din septembrie<br />
2008 există deja 5 profesori care predau cursul <strong>în</strong> şcolile din <strong>Belgia</strong>. Părinţii se<br />
pot adresa pentru obţinerea de informaţii la Ambasada României de la<br />
Bruxelles sau la prof. Carmen Solomie: carmen_solomie@yahoo.com".<br />
1. Instituţii<br />
Devenind parte integrantă a UE, România se <strong>în</strong>scrie de fapt <strong>în</strong>tr-un<br />
spaţiu care reuneşte 27 de state membre, cu o populaţie de 492,8 milioane de<br />
locuitori şi 23 de limbi oficiale. Printre drepturile de care se bucură şi românii<br />
ca cetăţeni europeni se numără: libera circulaţie pe <strong>în</strong>treg teritoriul Uniunii,<br />
călătoria făcându-se pe baza cărţii de identitate; dacă se afla pe teritoriul<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
23<br />
4
4<br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
statelor terţe (non-UE) beneficiază de protecţie consulară din partea<br />
ambasadelor şi consulatelor tuturor statelor membre UE, <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care <strong>în</strong><br />
ţara terţă, România, nu are deschisă reprezentanţă diplomatică sau consulară;<br />
au dreptul de a vota şi candida pentru alegerile locale <strong>în</strong> statul <strong>în</strong> care îşi au<br />
reşedinţa, <strong>în</strong> aceleaşi condiţii ca şi cetăţenii acelui stat precum şi pentru<br />
alegerile europene; au dreptul de a adresa petiţii Parlamentului European <strong>în</strong><br />
mod individual sau <strong>în</strong> asociaţie cu alte persoane, pe probleme care intra sub<br />
incidenţa domeniilor de responsabilitate ale UE şi care îi afectează <strong>în</strong> mod<br />
direct; pot adresa plângeri Mediatorului European împotriva actelor de<br />
gestiune defectuoasa ale instituţiilor sau organelor comunitare.<br />
Ambasada României <strong>în</strong> Regatul Belgiei - <strong>în</strong> prezent Ambasador<br />
extraordinar şi plenipotenţiar al României <strong>în</strong> Regatul Belgiei este domnul<br />
Ovidiu Dranga.<br />
Adresa: 105 Rue Gabrielle, 1180 Bruxelles<br />
Telefon: + 32 (0)2 345 2680; Fax: + 32 (0)2 346 2345;<br />
E-mail: secretariat@roumanieamb.be<br />
Program: luni-vineri <strong>în</strong>tre 09.00 - 13.00 şi 14.00 -18.00 (program de lucru la<br />
ghişeu şi la telefon)<br />
Consulat<br />
Adresa: 105 Rue Gabrielle, 1180 Bruxelles<br />
Telefon: +32 (0)2 343 6935; Fax: +32 (0)2 346 9814; E-mail:<br />
consulat@roumanieamb.be<br />
Nota: pentru orice problema ( fara programare ) este indicat sa va adresaţi<br />
personal Secţiei consulare <strong>în</strong> cadrul orelor de lucru cu publicul.<br />
Consulate onorifice<br />
ANTWERP - Consul onorific: Jean-Marie Bavo Denis<br />
Adresa: Nooderlaand 127 A, 2030, Antwerp, Tel: +32 543 22 00; Fax: +32 354<br />
32 571<br />
LIEGE - Consul onorific: Isy – NOEL LESMAN<br />
Adresa: 10, Rue de Chaudfontaine, 4020 Liege; Tel:+32 3 281 1562; Fax:+32 3<br />
230 0272<br />
MALINES - Consul onorific: KAREL VERSCHUEREN<br />
Herenthoutseweg 71, 222 Heist-Op-Den-Berg, Malines;Tel. +32 1 426 2010;<br />
Fax:+32 1 426 0858<br />
TOURNAI - Consul onorific: Andre BERTOUILLE<br />
Rue du Becquerelle 22, 7500 Tournai; Tel:069 21 40 74; Fax: 069 84 21 94<br />
BRUGES - Consul onorific: Joeri Beuren ( investit <strong>în</strong> data de 21 octombrie<br />
2008 )<br />
24 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Reprezentanţa Permanentă a României pe lângă Uniunea<br />
Europeană<br />
Adresa: Rue Montoyer 12 B -1000 Bruxelles<br />
Tel:+32 (0)2 7000 640; Fax:+32 (0)2 7000 641;<br />
E-mail:bru@rpro.eu; web:www.ue.mae.ro/<br />
Toate cele 27 de state membre ale UE au câte o Reprezentanţă<br />
Permanentă la Bruxelles, care le reprezintă interesele politice şi economice,<br />
aşa cum şi Comisia Europeană are câte o Reprezentanţă <strong>în</strong> fiecare dintre ţările<br />
UE. Reprezentanţele permanente sunt o extindere a guvernelor naţionale, un<br />
fel de birouri guvernamentale care interacţionează zilnic cu instituţiile<br />
europene şi cu celelalte Reprezentanţe. Începând cu 1 ianuarie 2007, Misiunea<br />
României pe lânga UE s-a transformat <strong>în</strong> Reprezentanţa Permanentă.<br />
Personalul este condus de un Ambasador, Reprezentant Permanent, funcţie<br />
ocupată din aprilie 2008 de domnul Mihnea Ioan Motoc.<br />
Delegaţia Permanentă a României la NATO<br />
Adresa: N.G. Building, NATO HQ, Boulevard Leopold III, 1110<br />
Bruxelles; Tel:+32 2 707 9600; Fax:+32 2 707 9602;<br />
E-mail:romania.sec@hq.nato.int; web: www.nato.mae.ro<br />
România participă activ la obiectivul de securitate european şi transatlantic<br />
prin Reprezentanţa Militară a României la NATO şi UE, structură aflată<br />
<strong>în</strong> subordinea Statului General Major. Reprezentanţa Militară este condusă de<br />
domnul Sorin Ducaru iar obiectivul principal este de a promova interesele<br />
militare ale României la Cartierul General NATO precum şi pe lângă structurile<br />
militare europene. De la 1 ianurie 2007, Reprezentantul Militar al României<br />
participă cu drepturi depline la reuniunile Comitetului Militar al UE şi este<br />
parte a procesului decizional <strong>în</strong> cadrul Politicii Europene de Securitate şi<br />
Apărare (PESA).<br />
Centrul Român de Informare<br />
Adresa: Rue Gabrielle 107, 1180 Bruxelles; Tel:+32 (0)2 3444 145;<br />
Fax:+32 (0)2 3442 479; Email:office@roinfocentre.be; site<br />
web:www.crib.mae.ro<br />
Funcţionează ca o structură care facilitează comunicarea <strong>în</strong>tre<br />
instituţiile publice, ONG-uri, think thank-uri şi mediul academic din România şi<br />
Bruxelles.<br />
Ca membru UE, România are reprezentanţi <strong>în</strong> structurile<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
25<br />
4
4<br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
instituţionale ale Uniunii, astfel:<br />
- 1 comisar european - Leonard Orban, căruia i s-a atribuit portofoliul<br />
multilingvismului<br />
- 35 de parlamentari europeni<br />
- 1 judecător la Curtea de Justiţie – Camelia Toader<br />
- 1 judecător la Tribunalul de Prima Instanţă – Valeriu Ciuca<br />
- 1 membru <strong>în</strong> Curtea de Conturi – Ovidiu Ispir<br />
- 15 membri <strong>în</strong> Comitetul Economic şi Social (câte 5 reprezentanţi ai<br />
sindicatelor, ai confederaţiilor patronale şi ai societăţii civile)<br />
- 15 membri <strong>în</strong> Comitetul Regiunilor<br />
De asemenea, Banca Naţională a României face parte din Sistemul<br />
European al Băncilor Centrale, iar guvernatorul acesteia participă ca membru<br />
cu drepturi depline la Consiliul General al Băncii Centrale Europene şi la<br />
comitetele acesteia. Începând cu iunie 2007 Asociaţia Municipiilor din şi-a<br />
deschis oficial biroul de reprezentare <strong>în</strong> cadrul Casei Europene a<br />
Municipalităţilor şi Regiunilor din Bruxelles.<br />
Oficiul Român pentru Ştiinţă şi Tehnologie pe lângă UE<br />
Adresa: Rue Montoyer 23, et.4, 1 000 Bruxelles<br />
Telefon:+32(0)2 505 3000; Fax: +32(0)2 513 3200; Site web: www.rosteu.net<br />
Camera de Comerţ si Industrie a României - Adresa: Rue D'Arlon 51, 1040<br />
Bruxelles<br />
Telefon: +32(0)2230 2395; Fax +32(0)2230 2395;<br />
E-mail: ccir.bruxelles@skynet.be<br />
Uniunea Naţională a Consiliilor Judeţene din România<br />
Biroul de Reprezentare Bruxelles<br />
Adresa: Rue Montoyer 24, Bruxelles<br />
Tel: 02 237 41 44; Fax: 02 237 41 99; E-mail: bruxelles@uncjr.org;<br />
Web: www.uncjr.org<br />
Uniunea Naţională a Patronatului Român (UNPR)<br />
“Comunitatea oamenilor de afaceri din România la Bruxelles”<br />
Adresa: Avenue d’Auderghem 289, 1040 Bruxelles;<br />
Tel: +32 2 648 65 40; E-mail : unpr@unpr.ro; Web: www.unpr.ro<br />
2. Asociaţii<br />
26 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
ROMBEL - Români <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> - Comunitatea virtuală a Românilor din <strong>Belgia</strong><br />
e-mail: support@rombel.com; Web: www.rombel.com<br />
Diaspora România Beligia - Nederland - Luxemburg;<br />
Web: www.dirobenelu.com<br />
"Arthis" - La Maison Culturelle Belgo-Roumaine a.s.b.l.<br />
- publicaţia lunară «Quoi de Neuf ?» conţine articole <strong>în</strong> 3 limbi: română,<br />
franceză şi neerlandeză<br />
Adresa: 33 Rue de Flandre, 1000 Bruxelles, director d-na Carmen Hopârtean<br />
Tel/fax: 02/511.34.20; E-mail:info@arthis.be; arthis@skynet.be;<br />
Web: www.arthis.org<br />
Fondation socio-culturelle belgo-roumaine "Mioriţa"<br />
Adresa: Noorderlaan 127A - B 2030 Antwerpen, preşedinte d-na Florinela<br />
Petcu; colaborează cu Serviciul de Integrare din Anvers şi organizează cursuri<br />
de limbă, educaţie interculturală, traduceri, evenimente; Tel:+32 (0)3 636 49<br />
49; e-mail: miorita@scarlet.be; site: www.miorita.be<br />
La Communauté Roumaine de Belgique<br />
Adresa: Rue des Chats 69, 1082 Bruxelles; E-mail:info@c-r-b.org;<br />
web:www.c-r-b.org<br />
Clubul « ROMÂNIA – UE » Bruxelles<br />
“O iniţiativă românească pentru o Europă unită”<br />
Adresa: Avenue Broqueville 116, 1200 Bruxelles;<br />
E-mail:office@euro-club.org; Web:www.euro-club.org<br />
L’Alliance belgo-roumaine a.s.b.l.<br />
Adresa: 221, Avenue Brugmann, 1050 Bruxelles<br />
Tel: 02/ 347.36.87; Fax 02/610.45.85; E-mail: info@abero.org;<br />
web: www.abero.org<br />
Asociaţia culturala Hermes.ro<br />
E-mail: hermes.ro@hotmail.com<br />
Adresa: Woluwedal 12/29, 1932 Zaventem; Tel:+32 488 770 038,<br />
3. Biserici, religie<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
27<br />
4
4<br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Parohia Ortodoxă Română Sfântul Nicolae<br />
Adresa: Rue des Palais 181 - 183, 1030 Bruxelles;Web:<br />
www.biserica.be, www.catedrala.be<br />
- parohul bisericii este Părintele Patriciu Vlaicu - GSM: 0473326422; email:<br />
preot@biserica.be<br />
Din viaţa parohiei: Vecernia de sâmbătă seara urmată de cursurile<br />
Şcolii Biblice şi Sfânta Liturghie <strong>în</strong> fiecare duminică de la ora 10:30 - transmise<br />
<strong>în</strong> direct de www.Rombel.com; Şcoala Parohială care organizează cursuri<br />
gratuite de pictură pe sticlă pentru adulţi şi copii, limba română, istorie şi<br />
geografie, franceză, engleză, dansuri populare; revista lunară "Darul<br />
Cuvântului"; forumul de discuţii şi portalul de informaţii religioase -<br />
http://catedrala.1fr1.net<br />
În sânul Mitropoliei Ortodoxe Române a Europei Occidentale şi<br />
Meridionale activează şi două asociaţii de tineri, reprezentate şi la Bruxelles:<br />
ASOCIAŢIA NEPSIS - s-a constituit la 13 noiembrie 1999 la iniţiativa Î.P.S.<br />
Mitropolitul Iosif, cu scopul de a pastră aprinsă flacăra credinţei sau de a trezi<br />
credinţa printre cei tineri sau chiar mai puţin tineri -www.nepsis.org şi<br />
ASOCIAŢIA AXIOS - are ca scop ajutorarea copiilor din două orfelinate din<br />
România.<br />
Parohia Buna Vestire<br />
Adresa: Place Sainte Catherine, 1000 Bruxelles (lângă staţia de<br />
metrou cu acelaşi nume)<br />
- program: slujba <strong>în</strong> limba română duminica de la ora 11:00, preot Vasile Palade<br />
-tel/fax:+32 2 219 0780; e-mail: george_palade@yahoo.com; web:<br />
www.eglisebruxelles.com<br />
Parohia ortodoxă română "Sfântul apostol Andrei şi sfântul<br />
Materne” - Aalst<br />
Preot Constantin Pogor; slujbele se oficiaza duminica de la ora 11:00<br />
Adresa: Begijnhofstraat, 1, 9300 Aalst<br />
Tel. +32 4 86977590; e-mail: constantinos10@gmail.com; Web:<br />
www.parohiaaalst.be<br />
Misiunea Română Greco-Catolică din <strong>Belgia</strong><br />
Adresa: Rue de L' Eglise Saint Lambert, 1200 Woluwe Saint Lambert;<br />
Sfânta Liturghie <strong>în</strong> fiecare duminică la ora 10:30 la capela, de către Parintele<br />
28 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Filip Ionel Cheresi<br />
Tel. +32472438509; Email: fcheresi@yahoo.com; Web: www.grecocatolic.be<br />
Parohia "Naşterea Maicii Domnului" – Antwerp (Anvers)<br />
Adresa: Sint Jacobsmarkt 15, Antwerpen 2000 - Preot Prof. Dr. Ioan<br />
Dura<br />
Tel/ fax: +3223752603; e-mail: iondura@msn.com,<br />
web: www.bisericaromana.nl<br />
Parohia "Pogorârea Sfântului Duh" ( Rusalii )<br />
Preot Mircea Cosofret<br />
Biserica St. Vincent, 239, Rue des Français, 4000 Liège 50, Rue de Peppange,<br />
L-3270 Bettembourg, G.D. du Luxembourg<br />
Tel:+ 352 21 511393,+352 21 324248<br />
4. Turism<br />
Biroul de Promovare a Turismului românesc la Bruxelles<br />
Adresa: Galeriile Toison d'Or, 17A, Avenue de la Toison d'Or, 1050 Bruxelles<br />
Tel: +32 (0)2 502 46 42; Fax: +32 (0)2 502 56 22; E-mail: info@roumanietourisme.be;<br />
info@roemenie-toerisme.nl; Site: www.roumanie-tourisme.be;<br />
www.roemenie-toerisme.nl<br />
Romtrans Benelux nv<br />
Adresa: Klein Zuidland Str, nr.4 ; B-2030 Antwerpen; tel: +32.3.544 12 84; fax:<br />
+32.3.54412 87; e-mail: ML@TCL.BE ; www.romtrans.ro<br />
Agenţia Tarom<br />
Adresa: Boulevard Adolphe Max 34, 1000 Bruxelles; Tel: +32.22186382;<br />
Fax+32.22.198046<br />
Compania aeriană Blue Air<br />
Este prima companie aeriană din România care operează zboruri <strong>în</strong> sistem de<br />
low-cost având capital 100% privat romanesc - www.blueair-web.com<br />
Agenţia Atlassib<br />
Transport persoane şi colete spre/dinspre România<br />
Adresa: Rue de la Tribune 18, 1000 Bruxelles / metro: Parc sau Madou<br />
Tel.+32.2.512.63.33; Fax:+32.2.514.71.00; GSM:0473.472.168;<br />
belgia.bruxelles@atlassib.ro<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
29<br />
4
4<br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Agenţia Eurolines<br />
www.eurolines.ro<br />
5. Magazine, restaurante<br />
RESTAURATION ROUMAINE<br />
Adresa: Rue Gretry 13, 1000 Bruxelles, lânga Bursa; Tel: 0474/261784;<br />
0474/697392;<br />
Restaurantul "La Fleur de Tilleul"<br />
Adresa: 4 rue Desiree Quenne, 6110 - Montigny le Tilleul<br />
Telefon: +32 71. 51.00.03; Email:apetreimihaela@hotmail.com;<br />
web:www.lafleurdetilleul.be<br />
Restaurant Cosmopolitan<br />
Specialităţi româneşti şi internaţionale<br />
Adresa: Rue des deux Eglises 98, 1210 Bruxelles<br />
Deschis 7/7 orele 12:00-15:00, 18:30-22:30; Tel: 0496/403284 (d-nul Ştefan)<br />
Restaurant " La Villette”<br />
Adresa: Rue du Vieux Marché aux grains 3, 1000 Bruxelles<br />
Tel: 02.512.75.50; Fax: 02.514.11.64; Website: http://www.la-villette.be<br />
Wine World<br />
Chaussée de Charleroi, 43 ,1060 Bruxelles, lânga Place Stephanie; Tel./Fax:<br />
02/534.77.03<br />
La Bunicuţa<br />
Magazin cu produse româneşti, proprietar doamna Silvia Olari<br />
Adresa: Avenue de la Reine 194, Bruxelles<br />
Casa Românească<br />
Avenue Jean Volders 58, 1060 Bruxelles, Tel. 0477 311 724<br />
Cafe bar Laura - Avenue de la Reine n°233, Bruxelles, Tel: 0486107728<br />
Magazin cu produse româneşti <strong>în</strong> Liege:<br />
Adresa: 48 Quai St. Leonard nr 48<br />
- deschis de marţi până sâmbătă <strong>în</strong>tre orele 9:30- 18:30 şi duminică de la 9:30<br />
la 15:00<br />
Georges - Magazin de mezeluri<br />
30 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Piaţa Clemenceau, Anderlecht, Bruxelles<br />
- unul din cele mai cunoscute locuri de <strong>în</strong>tâlnire ale românilor, dar<br />
neadministrat de un român<br />
Magazinul "Ardealul"<br />
Rue de Fiennes, 29 -1070 Anderlecht, Bruxelles, Tel.02/524 14 90<br />
Cafeneaua cu specific românesc L'Athome<br />
82 Avenue Jean Sobieski ( lânga Atomium )<br />
ARDEALUL<br />
Rue Richard Neyberg 133 - aproape de Place Bockstael, Bruxelles<br />
Café taverna Transilvania<br />
Preparate culinare tradiţionale, organizare evenimente<br />
Rue de l'Eglise Sainte-Anne 100,1081 Koekelberg;<br />
Tel 0488 249 128 ( doamna Elena )<br />
6. Afaceri româneşti <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Transylvania SPRL - Importator Vinuri Româneşti <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>:<br />
www.transylvania.be;<br />
Rue du Pont au Lin 27, 1390 Grez-Doiceau, Tel: 010 842 356, Fax: 010 842 791<br />
(d-nul Târgovişteanu); E-mail: info @transylvania.be<br />
Salonul MANI D'ORO - Massage & Beauty Center (d-na Anamaria Petre)<br />
Adresa: QUELLINSTRAAT 43, B-2018 ANVERS, Telefon: 0495 835 177,<br />
www.manidoro.be<br />
Salonul de coafura Class - Langeleemstraat 47, 2018 Antwerpen,<br />
Tel.0484401558 (d-na Felicia)<br />
Centrul de fitness Downtown - Brederodestraat 186, 2018 Antwerpen<br />
Tel.032904135 (d-nul Ciprian);<br />
downtownfitness@hotmail.com<br />
FREYA Salon de Coiffure -Rue de Tervaete 46, Etterbeek 1040- Bruxelles; GSM:<br />
0485 489 067, E-mail : info@freya-coiffure.be; web: www.freya-coiffure.be<br />
7. Medici<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
31<br />
4
4<br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Stomatologi / Dentişti<br />
Dr. Alexandru George, consultaţii numai cu RDV: Avenue Josse Goffin 92, 1082<br />
Bruxelles (Berchem Sainte Agathe); Tel: 02.463.32.37;<br />
Dr. Iolanda Hociung - cabinet dentar specializat pentru copii -143 Avenue<br />
Reine Astrid, 1959 Kraainem (metro Stockel) - tel/fax: 02 7210645,<br />
Email: dentikos@pandora.be<br />
Dr. Potra Beatrice - Rue G. Leclercq 3, 1160, Auderghem, Bruxelles;<br />
Tel: 02 6726353<br />
Dr. Ruşinoiu Mariana -99 Rue Gergel/Gergelstraat 1970 Wezembeek-Oppem;<br />
Tel: 02/7843850<br />
Mircea Golcea, Av. Hippocrate 4 bte 18, 1932 Woluwe-St. Etienne, Tel: 02 770<br />
30 61<br />
T. Buzincu 105 Avenue Ch.Gillisquet, 1030 Bruxelles, Tel: 02/245.57.61<br />
Medic Ortodont: Nuşfelean Monica, Edith Cavell 21, Bruxelles Tel: 02 3442147<br />
Medicină generală<br />
Dr. Smaranda Gane - Ch. de Gand 152, 1080 Molenbeek, Tel: 2410 6380,<br />
GSM:0475 622 131<br />
Dorina Becheanu - Spitalul Saint Luc- Bruxelles, Tel: 02.764.1765<br />
Mircea Stern - Av. Winston Churchill 194, 1180 Uccle, Tel: 02/3441659;<br />
GSM:0475 662 889<br />
Diaconescu Constantin - Avenue de Volontaires 75, Bruxelles,<br />
Tel: 0475 70 93 93<br />
Jalma-Vaideanu Carmen - Rue de Cible 36, 1210 Saint-Josse, Bruxelles;<br />
GSM:0473 36 64 36<br />
Dora Becheanu - Avenue Emile Vandervelde 31, 1200 Woluwe-Saint-Lambert,<br />
Bruxelles<br />
Tel. 02 762 76 57 (medicină generală, electocardiogramă)<br />
32 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Pana Aurel - Domaine de la Magnanerie, Avenue Minerve, 21A Bte 64, 1190<br />
Bruxelles,<br />
TEL : 02/ 343.43.08; GSM: 0474/42.23.24<br />
Constantin Adriana - Rue de la Caserne 15, 1000 Bruxelles, Tel02/5128762,<br />
GSM 0478/247409<br />
Dr. Stein Ernest, Haringrodestraat 66, 2018 Antwerpen, Tel:03/218 95 95<br />
Farmacii<br />
Farmacia Masy, rue Vanderkindere 1080 Uccle, Bruxelles, Tel: 02.346.7891<br />
Tratament naturist cu Aloe Vera - farmacist Sabina Cucu - rue Wayez, 165, 1070<br />
Bruxelles, Tel 02/5580760, GSM 0485/930513<br />
Alte specializări:<br />
Psihoterapeut Tatiana Benchea, Avenue Guillaume Macau 7, 1050 Bruxelles,<br />
Tel: 0473.512337<br />
Ortopedie Dr. Dunca Ioan - Centre Medical Montgomery, Bruxelles,<br />
Tel:027350252, 0486/247080<br />
Cardiologie - Monica Brad, Avenue Messidor 103, Bruxelles, Tel:02.6486986<br />
Pediatrie, competenţă <strong>în</strong> Pneumologie - Alergologie - Elena Bradaţan,<br />
GSM:0474 916 962, Namur<br />
8. Traducători autorizaţi<br />
Cornelia Van Bouwel - română -neerlandeză, 2018 Antwerpen,<br />
www.vertalingen-traduceri.net,<br />
GSM: +32484975833; Tel./Fax: +3232370833; Antwerpen,<br />
Email: corneliavanbouwel@skynet.be<br />
Nadia Codreanu Elleboudt - română-franceză, www.traducator.be.cx puncte<br />
de lucru la Bruxelles şi 7060 Soignies.<br />
GSM:0473.662.649, Fax:02-3461900 Email:traduction@live.be<br />
Diana Satac - olandeză, franceză, română - Tel: +32 478462500,<br />
Email: dianasatac@yahoo.com<br />
Marcela Iordache - română, franceză, Tel: 0488. 075.760,<br />
Email: elajordas@hotmail.com<br />
Mario Janmart - română - olandeză; Kerselarenstraat 5/203, 3010 Kessel-Lo<br />
Tel: 0477-61.53.22 , www.translating-romanian.eu<br />
Tine Van Hecke - olandeză, română, italiană, franceză,<br />
Tel. 0476.391.755 sau 03.289.72.35<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
33<br />
4
4<br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Delia De Coopman - engleză, franceză, română; Tel 0478/512566,<br />
Lucica Jalea - română-olandeză - Tel: 050/81 68 29, Fax: 050/78 16 67,<br />
GSM: 0476/92 27 64;<br />
E-mail: lucica.jalea@romtranslations.be, web: www.romtranslations.be<br />
Maria Pauna - română, franceză, engleză, Tel./Fax : + 32 (0)4/341.39.65,<br />
GSM:0496/74.79.67, Email: pauna_trad@yahoo.com,<br />
web: www.translators.be<br />
Bouritei Carmen-română, franceză, 1020 Bruxelles, GSM:0497314897;<br />
Email: carmenbouritei@yahoo.fr<br />
9. Avocaţi, firme juridice<br />
Av. Lili Bretin (avocat) - Tel: 02.770.22.21, GSM: 047820236,<br />
Email: bretin.avocat@skynet.be<br />
Av. Gelu Buzincu - Avocat Vanden Eynde Legal, Avenue de la Toison d'Or, 77,<br />
1060 Bruxelles, Tel: +32 2 290.04.00, Gsm: +32 484 249 002;<br />
Email: gb@vdelegal.be; Website: www.vdelegal.be<br />
Peter Mihok (jurist ) -Email: pmihok@ulb.ac.be<br />
Sanda Mihailescu Stoleru - Tel. 02/673.94.60,<br />
Email: sanda.stoleru@scarlet.be<br />
A-Law -76 Vlaamse Kaai, 2000 Anvers, Tel: +32(0)3 232 68 88, www.a-law.eu,<br />
Email: info@a-law.eu ( persoană de contact Vladimir Lincautan - rusă,<br />
neerlandeză, română, engleză )<br />
10. Contabili<br />
MAY COMPTA SPRL - contabilitate, fiscalitate - rue des Tombes 164 A, 5060<br />
Sambreville<br />
Contact: Janssens Yvette (fr) şi Cristina Machiş-Janssens ( ro şi fr )<br />
Tel: 071 744817, Fax:071 744742, Email: maycompta@yahoo.fr;<br />
http://users.swing.be/sw241969/index.htm<br />
Viorel Petru Marchiş - Avenue Charles Quint 369, 1083 Bruxelles,<br />
Tel : 02 230 96 47<br />
Mariana Bara - Rue du Fort 18, 6000 Charleroi, Tel/Fax : 071 33 49 84<br />
Iulian Şuhanea - Square Marguerite 35, 1000 Bruxelles, Tel : 02 736 93 55<br />
Gabriela Mihaela Stoian - Avenue du Capricorne 67, 1200 Bruxelles,<br />
Tel : 02 779 99 50<br />
Marian Cojocaru - Rue Beyaert 56, 7500 Tournai<br />
Madalina Benţ - Rue Hamente 14, 4537 Verlaine (LIEGE), Tel:04 259 97 57,<br />
Email: madalina.bent@renson-fiduciare.be<br />
11. Imobiliare<br />
34 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Nadia CODREANU - Birou de imobiliare. Toate tranzacţiile imobiliare la<br />
Bruxelles şi <strong>în</strong> Regiunea Valona. Investiţii <strong>în</strong> România, Spania.<br />
GSM: 0473662649; Tel/Fax: 023461900, Email: bureau.immo@yahoo.fr;<br />
www.bureau-immo.be.cx<br />
Agenţia imobiliară IMMO STOLER, Rue de la Cathédrale 46, 4000 Liège, Tel.:<br />
+32 4 223 50 95 - www.stolerimmo.be<br />
12. Altele<br />
Hana Banuţa - actriţă şi marionetist profesionist - Party-uri pentru copii <strong>în</strong><br />
limbile română şi olandeză, concursuri, animaţii.<br />
Email: marionnettela@yahoo.com<br />
Ciobanu Sorin - grădinar - Rue Goffart, Bruxelles, Tel: 0484 288 133,<br />
Email: ciobanusorin2004@yahoo.com; www.mon-jardinier.be<br />
13. Lista şcolilor din <strong>Belgia</strong> cu predare <strong>în</strong> limba română din cadrul<br />
proiectului MAE - Curs de limbă, cultură şi civilizaţie românească<br />
Nota: Acestea sunt şcolile belgiene <strong>în</strong> care se organizează cursuri de limbă, cultură şi<br />
civilizaţie românească, prin programul Limba şi Cultura de Origine, gestionat de<br />
Comunitatea franceză din <strong>Belgia</strong> şi Ambasada României din <strong>Belgia</strong>, anul şcolar 2008-2009.<br />
Lista se actualizează anual, <strong>în</strong> funcţie de cerere.<br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
4<br />
1. Şcoala des Trieux - Rue Chaussée 133+, Forchies-la-Marche.<br />
2. Şcoala Sacré-Cœur- Bvd. Audent 58, 6000, Charleroi<br />
3. Scoala Shape ( Mons ) - Avenue de Paris 7010, Shape.<br />
4. Şcoala Athenée royale Robert Campin - Rue du Chateau 18, 7500 Tournai<br />
5. Şcoala de la Liège, Alleur-à-Ans - Rue de la Valee 60, 4432, Ans.<br />
6. Ecole 7 Arc–en-ciel - Rue de Ribaucourt 21, 1080 Molenbeek, Bruxelles<br />
7. Institut Marie Immaculée Montjoie -Rue des Resedas 51, 1070 Anderlecht,<br />
Bruxelles<br />
8. Institut de la Providence - Rue Haberman 27, 1070 Anderlecht, Bruxelles<br />
9. Athénée Royal Serge Creuz - Rue de la Prosperité 14, 1080 Molenbeek,<br />
Bruxelles<br />
14. Cursuri de limba română se pot urma la adresele:<br />
Institute “Marie Haps” a.s.b.l. – web: www.ilmh.be/coursdusoir<br />
Ioana BELU - Assistante au Département d’Études romanes,<br />
Email: belu@rom.ucl.ac.be<br />
Universitatea din Gent - Facultatea de Filologie, Dep. Lingvistică romanică<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
35
4<br />
P R E Z E N Ț E R O M Â N E Ș T I Î N B E L G I A<br />
Blandijnberg 2, 9000 Gent, Tel.: (32 9) 2644048/ 4051, Fax: (32 9) 2644176,<br />
www.ugent.be<br />
Institutul superior de traducători şi Interpreţi – ISTI, Rue J Hazard 34, B-1180<br />
Bruxelles<br />
Tel: 02/340.12.80 Fax: 02/346.21.34, Email: info@isti.be, web: www.isti.be<br />
Centrul de Studii Româneşti de la Anvers - MIORIŢA<br />
Belgisch-Roemeense socioculturele vereniging<br />
Noorderlaan 127a - 2030 Antwerpen, Tel: 0472 73 35 63 , 0474 30 76 49,<br />
Web: www.miorita.be<br />
Arthis – Casa de Cultură Belgo - Română, 33 rue de Flandre, 1000 Bruxelles,<br />
Tel./Fax 02/511.34.20, E-mail : info@arthis.org, web : www.Arthis.org<br />
NOTA. Firmele, organizaţiile şi persoanele fizice menţionate <strong>în</strong> ghid au fost preluate din<br />
diverse surse: Forumul Rombel, Yahoo Rombel, siteuri ale instituţiilor de stat româneşti,<br />
contact direct, etc.... Acurateţea tuturor datelor nu este verificată, deci rugăm pe toţi cei<br />
care doresc să aducă anumite corecţii sau doresc să fie menţionaţi <strong>în</strong> ghid, sa ne scrie pe<br />
adresa contact@rombel.com şi modificările vor fi integrate <strong>în</strong> ediţia online precum şi-n<br />
viitoarea ediţie tiparită a ghidului.<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
36 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Avocat Gelu BUZINCU<br />
Avenue de la Toison d’Or 77, 1060 Bruxelles<br />
Tel : 00 32 2 290 04 00<br />
Fax : 00 32 2 290 04 10<br />
Gsm : 00 32 484 249 002<br />
Email : gelu_buzincu@skynet.be sau<br />
gb@vdelegal.be<br />
Sites : www.avocatbuzincu.be si www.vdelegal.be<br />
Licenţiat <strong>în</strong> drept cu gradul de distincţie al<br />
Universităţii Libera din Bruxelles (U.L.B), Gelu BUZINCU<br />
şi-a completat parcursul academic cu o specializare<br />
obţinută cu distincţie <strong>în</strong> legislaţia europeană la<br />
Institutul de Studii Europene de la Bruxelles <strong>în</strong> 2005.<br />
Înainte de a se alătura Baroului de la Bruxelles, el<br />
şi-a îmbogăţit experienţa profesională prin<br />
completarea unui stagiu judiciar la Procuratura de la<br />
Bruxelles şi un stagiu la Comitetul Economic şi Social<br />
European.<br />
Înscris la Baroul din Bruxelles din 2006, practica<br />
lui se concentrează pe drept european, drept<br />
comercial, drept civil, drept penal, precum şi dreptul<br />
fiscal al societăţilor româneşti.<br />
Ca avocat român stabilit <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, el este pregătit să<br />
ajute românii din <strong>Belgia</strong> <strong>în</strong> problemele lor juridice.<br />
Lucrează <strong>în</strong> limba franceză, română, engleză şi<br />
pentru limba flamandă, pe care deşi o <strong>în</strong>ţelege,<br />
lucrează cu colaboratori pentru reprezentarea <strong>în</strong><br />
Instanţă.<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
37
Cabinet de avocat LILI BRETIN<br />
Avenue de Broqueville 116/13<br />
1200 Bruxelles<br />
Tel: 0032 2 770 22 21<br />
Fax: 0032 2 770 93 65<br />
GSM: 0032 478 720 236<br />
Email: bretin.avocat@skynet.be<br />
Specialitate: drept internațional, drept belgian, drept<br />
român şi drept european.<br />
Principalul centru de activitate este la Bruxelles;<br />
Asigură o strânsă colaborare cu cabinete situate <strong>în</strong><br />
toate ţările membre ale Uniunii Europene;<br />
Activ şi <strong>în</strong> România;<br />
Experienţă profesională de mai mult de 12 ani<br />
Cabinetul este situat la 5 min de Instituțiile Europene ;<br />
Metro n°1: stația Josephine Charlotte<br />
(direcția Stockel)<br />
38 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
non-profit<br />
Asociaţie socio-culturală belgiano-română<br />
Mioriţa...<br />
• consolidează contactele sociale şi culturale dintre <strong>Belgia</strong> şi România;<br />
• promovează şi organizează <strong>în</strong>cepând cu anul 2002 activităţi şi proiecte sociale şi culturale <strong>în</strong>tre ambele ţări;<br />
• favorizează integrarea românilor <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
Mioriţa organizează…<br />
• cursuri de limbă română;<br />
• expoziţii despre România tradiţională şi contemporană (pictură, ceramică, obiecte din lemn, îmbrăcăminte,<br />
sticlărie,…);<br />
• ateliere creative de <strong>în</strong>condeiat ouă, ceramică, confecţionat naiuri, bucătărie românească,…;<br />
• activităţi muzicale cu solişti şi grupuri româneşti şi din Europa de est;<br />
• seri de film şi poezie românească cu regizori şi autori contemporani;<br />
• prilejuri de <strong>în</strong>tâlnire <strong>în</strong>tre români şi flamanzi;<br />
• degustări de vinuri româneşti;<br />
• partea socială şi culturală a colocviilo, rdiverselor evenimente, petrecerilor de firmă…;<br />
• sesiuni informative şi seminarii despre România <strong>în</strong> general.<br />
Mioriţa acordă…<br />
• sprijin şi consultanţă pe probleme de limbă română şi traduceri (medicale, juridice, administrative,...);<br />
• sprijin şi consultanţă la <strong>în</strong>ceperea unei activităţi de liber <strong>în</strong>treprinzător <strong>în</strong> Flandra/<strong>Belgia</strong> <strong>în</strong> colaborare cu Unizo<br />
(Uniunea Liber Întreprinzătorilor).<br />
MIORIŢA vzw - 0477.481.015 - Antwerpen<br />
secretariat: +32 (0)474 30 76 49 - presedinţa: +32 (0)472 73 35 63<br />
miorita@scarlet.be - www.miorita.be<br />
KBC: 418-2070021-90 IBAN: BE34 4182 0700 2190 BIC: KREDBEBB<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
39
Dragi români,<br />
La doi paşi de Comunitatea Europeană, <strong>în</strong>tr-un<br />
cadru elegant, cu muzică de calitate şi un meniu de<br />
excepţie, o echipă de români vă stă zi de zi la dispoziţie.<br />
Restaurantul Cosmopolitan propune o bucătărie<br />
românească tradiţională şi creativă dar şi specialităţi<br />
mediteraneene.<br />
Vă vom ajuta să organizaţi nunţi, botezuri,<br />
onomastici şi vă promitem că vă veţi simţi fantastic. Aşadar,<br />
când vă este poftă de o ciorbă, de sarmale, o saramură de<br />
pui sau papanaşi delicioşi nu mai staţi pe gânduri căci doar<br />
la Cosmopolitan, le găsiţi cu siguranţă.<br />
Vă aşteptăm cu drag!<br />
Ştefan şi Echipa<br />
Restaurant Cosmopolitan<br />
Rue des deux eglises 98<br />
1210 Bruxelles<br />
02/2306900<br />
0496/403284<br />
www.resto-cosmopolitan.blogspot.com<br />
www.resto.com/cosmopolitan<br />
40 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Capitolul 5<br />
Formalități<br />
sDreptul de rezidenţă până la trei luni / mai mult de trei<br />
luni<br />
sObţinerea actelor de şedere - <strong>în</strong>registrare la primărie,<br />
cărţi de identitate<br />
sDespre acte <strong>în</strong> general - traducere, apostilare, legalizare<br />
sCăsătoria <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sObţinerea cetăţeniei belgiene<br />
sPermisul de muncă - tip A, B şi C<br />
F O R M A L I T Ă Ț I<br />
5<br />
Dreptul de rezidenţă până la trei luni / mai mult de trei luni<br />
Cetăţenii Uniunii, aşadar şi cetăţenii români, au dreptul de a rămâne<br />
pe teritoriul unui stat membru pentru o perioadă de până la 3 luni, fără nici o<br />
condiţionare sau formalitate, alta decât aceea de a deţine o carte de identitate<br />
sau un paşaport valabile. Membrii de familie ai unui cetăţean al Uniunii care nu<br />
au cetăţenia unui stat membru, au dreptul de a rezida (locui) pe teritoriul unui<br />
alt stat membru pentru o perioadă de până la trei luni numai dacă îl <strong>în</strong>soţesc pe<br />
cetăţeanul UE ai cărui membri de familie sunt.<br />
Un cetăţean român poate rămâne pentru o perioadă mai mare de 3<br />
luni pe teritoriul unui alt stat membru, dacă <strong>în</strong>deplineşte una dintre<br />
următoarele condiţii: 1. este angajat sau desfăşoară o activitate<br />
independentă; 2. este <strong>în</strong>scris <strong>în</strong>tr-o instituţie de <strong>în</strong>văţământ sau de instruire<br />
vocaţională sau este student şi are o asigurare medicală; de asemenea, asigură<br />
autorităţile naţionale ale statului <strong>în</strong> care vrea să rezideze, printr-o declaraţie<br />
sau prin mijloace echivalente, că nu va deveni o povară pentru serviciile<br />
sociale; 3. este membru al familiei unui cetăţean al Uniunii (soţ, soţie, mamă,<br />
tată, fiu, fiică), chiar dacă nu are cetăţenia unui stat membru (procedura de<br />
re<strong>în</strong>tregirea familiei).<br />
Obţinerea actelor de şedere<br />
În <strong>Belgia</strong>, indiferent dacă doriţi să vă stabiliţi temporar sau<br />
permanent, pentru a avea un statut legal trebuie să vă <strong>în</strong>scrieţi la primărie. O<br />
dată depuse actele la primarie, veţi primi vizita Poliţiei, care verifică dacă <strong>în</strong>tradevar<br />
locuiţi la adresa declarată. În acest scop este recomandat ca numele<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
41
5<br />
F O R M A L I T Ă Ț I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
dumneavoastră să figureze pe sonerie şi cutia poştală. În cazul <strong>în</strong> care nu<br />
sunteţi găsiţi la domiciliu, veţi primi <strong>în</strong> cutia de scrisori o invitaţie de a contacta<br />
telefonic Comisariatul de Poliţie. De <strong>în</strong>dată ce aveţi documentul care atestă<br />
şederea, este bine să vă prezentaţi la primărie pentru a definitiva <strong>în</strong>scrierea.<br />
Formalităţile s-au schimbat din luna iunie 2008: la <strong>în</strong>ceput veţi primi o dovadă<br />
de <strong>în</strong>scriere, Anexa 19<br />
www.dofi.fgov.be/ReglementationBelgeAnnexe/n/bijlage_19.pdf şi ulterior o<br />
carte de identitate electronică, precum cea a cetăţenilor belgieni. Mai multe<br />
informaţii: www.dofi.fgov.be. Fiecare schimbare a domiciliului presupune o<br />
vizită din partea Poliţiei şi apoi <strong>în</strong>scrierea noii adrese <strong>în</strong> acte, la primarie<br />
Kids-ID este nouă carte de indentitate şi călătorie emisă pentru copiii<br />
belgieni până <strong>în</strong> 12 ani. Kids-ID permite identificarea electronică a copiilor<br />
<strong>în</strong>cepând cu vârsta de 6 ani şi are avantajul că este valabilă <strong>în</strong> caz de schimbare<br />
a domiciliului. Deţinătorii documentului pot circula <strong>în</strong> ţările U.E., mai puţin <strong>în</strong><br />
Bulgaria, Lituania, România şi Slovacia. Detalii pe www.iby.rm.fgov.be.<br />
Valabilitatea permisului de rezidenţă<br />
Valabilitatea permisului de rezidenţă este de maximum cinci ani de la<br />
data eliberării, <strong>în</strong> funcţie de perioada solicitată de rezidenţă. Valabilitatea nu<br />
va fi afectată dacă absenţa de pe teritoriul statului belgian se <strong>în</strong>cadrează <strong>în</strong><br />
următoarele limite: nu depăşeşte 6 luni <strong>în</strong>tr-un an de zile; mai mult de 6 luni<br />
<strong>în</strong>tr-un an, dar pe motiv de satisfacere a stagiului militar; mai mult de 12 luni<br />
consecutive, pentru motive importante precum sarcina şi naşterea unui copil,<br />
boală gravă, studiu sau instruire vocaţională, sau mutarea <strong>în</strong> interes de serviciu<br />
<strong>în</strong> alt stat membru sau <strong>în</strong>tr-o ţară terţă. Decesul unui cetăţean al Uniunii,<br />
plecarea sa din ţară gazdă, divorţul, anularea căsătoriei sau terminarea<br />
parteneriatului <strong>în</strong>registrat NU afectează dreptul unui membru al familiei,<br />
indiferent dacă este sau nu cetăţean al unui stat membru al UE, să continue să<br />
rezideze pe teritoriul statului <strong>în</strong> cauză, cu <strong>în</strong>deplinirea aceloraşi condiţii<br />
solicitate unui cetăţean al Uniunii. Copiii cetăţeanului aflat <strong>în</strong>tr-o astfel de<br />
situaţie pot continua să rezideze pe teritoriul statului <strong>în</strong> cauză dacă sunt<br />
<strong>în</strong>registraţi la o instituţie de <strong>în</strong>văţământ, până la completarea studiilor.<br />
Viza de sejur prelungit D<br />
Începând cu 1 ianuarie 2007, regimul de vize aplicabil cetăţenilor<br />
români care doresc sa rămână <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> pe o durată mai mare de 3 luni este<br />
identic celui aplicat cetăţenilor estonieni, maghiari, letoni, lituanieni, polonezi,<br />
slovaci, sloveni şi cehi de la lărgirea precedentă a UE. Următoarele categorii de<br />
cetăţeni români nu mai necesită viză de sejur prelungit (tip D): persoanele ce<br />
vor exercita activităţi independente, studenţii şi persoanele implicate <strong>în</strong><br />
42 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
coabitare. Cei care vor lucra ca şi angajaţi au nevoie <strong>în</strong> continuare de permisul<br />
de lucru şi viza "tip D". Persoanele salariate vor trece iniţial print-o perioadă<br />
tranzitorie când au nevoie de permis de lucru, deoarece nu beneficiază <strong>în</strong>că de<br />
drepturile de liberă circulaţie a forţei de muncă. Cetăţenii români beneficiază<br />
de o procedură accelerată de eliberare a permisului de muncă (<strong>în</strong> 5 zile<br />
lucrătoare) <strong>în</strong> cazul meseriilor aflate <strong>în</strong> penurie <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Salariaţii au<br />
următoarele opţiuni: fie merg <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> fără ASP (viza D, de lung sejur) şi se vor<br />
adresa primariei competente pentru domiciliul lor din <strong>Belgia</strong>, <strong>în</strong> vederea<br />
obţinerii permisului de sejur (articolul 9, al.3, legea din 15.12.1980), fie vor<br />
solicita, <strong>în</strong>ainte de a pleca din ţară, o ASP la reprezentanţa diplomatică sau<br />
consulară competentă pentru rezidenţa acestora. Independenţii beneficiază<br />
de acelaşi tratament ca şi cetăţenii celorlalte state membre ale UE, ceea ce<br />
<strong>în</strong>seamnă <strong>în</strong> fapt suprimarea sistemului "PECO" existent anterior.<br />
Sursa: www.diplomatie.be/bucharest/ şi www.rombest.com. Independenţii<br />
pot obţine o carte de sejur electronică de tip E, cu valabilitatea de 5 ani.<br />
Important: Începănd cu luna iunie 2008, Regatul Belgiei nu mai eliberează<br />
cetăţenilor europeni cărţi de identitate ci cărţi de sejur - Attestation<br />
d'enregistrement - acestea nu permit legitimarea <strong>în</strong> cazul unei călătorii când<br />
sunteţi obligaţi să fiţi <strong>în</strong> posesia unei cărţi de identitate sau a unui paşaport.<br />
Despre acte <strong>în</strong> general - traducere, apostilare, legalizare<br />
Din păcate diplomele de studii traduse <strong>în</strong> ţară nu sunt acceptate la<br />
Serviciul de echivalare, chiar dacă sunt apostilate (operaţie care de altfel este<br />
obligatorie). Ele trebuiesc traduse la un traducător jurat din <strong>Belgia</strong>. Apostilarea<br />
documentelor se poate face direct la Prefectura reşedinţei de judeţ de către<br />
titulari sau rude de gradul I - FĂRĂ PROCURĂ- sau de către o alta persoană<br />
împuternicită. Nu este <strong>în</strong>să cazul diplomelor universitare care mai <strong>în</strong>tâi trebuie<br />
să treacă pe la Ministerul Educaţiei, Cercetării şi Inovării şi apoi la Prefectură.<br />
Mai multe informaţii despre apostila puteţi citi aici: www.apostile.ro.<br />
Copii legalizate după actele româneşti se pot face la primaria localităţii unde<br />
locuiţi <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Un document românesc tradus de un traducător jurat va<br />
trebui obligatoriu legalizat la Tribunalul de primă instanţă. Doar semnătura şi<br />
parafa nu sunt suficiente pentru a avea o traducere legalizată, acest gen fiind o<br />
traducere libera. De obicei autorităţile cer documente traduse şi legalizate. O<br />
informaţie preluată de pe siteul Ambasadei României: toate actele eliberate<br />
de autorităţile belgiene, folosite pentru reglementarea situaţiei cetăţenilor<br />
români, trebuie să poarte apostila Convenţiei de la Haga. Pentru apostilare<br />
este necesară prezentarea la Ministerul Afacerilor Externe belgian, Rue de<br />
Petites Carmes no. 27, Bruxelles.<br />
Un document prin care se împuterniceşte o persoană din România,<br />
<strong>în</strong>tocmit <strong>în</strong> două limbi (română şi franceză/neerlandeză) poate <strong>în</strong>locui procura<br />
F O R M A L I T Ă Ţ I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
5<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 43
5<br />
F O R M A L I T Ă Ț I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
obţinută de la Ambasadă. În cazul <strong>în</strong> care sunteţi <strong>în</strong>scris <strong>în</strong> Registrul de evidenţă<br />
al populaţiei puteţi cere legalizarea semnăturii la primărie, preţul este 3,75<br />
euro. Dacă nu sunteţi <strong>în</strong>scris <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, puteţi cere legalizarea semnăturii la<br />
notar pentru 10-15 euro. În ambele cazuri se cere o supralegalizare-apostila;<br />
adresa <strong>în</strong> Bruxelles - Service Légalisation, Rue des Petits Carmes 27, 1000<br />
Bruxelles.<br />
Căsătoria <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
În cazul <strong>în</strong> care sunteţi deja <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, actele pregătitoare se pot obţine<br />
de la Ambasadă; dacă nu, atunci mai uşor şi mai repede le obţineţi din România<br />
de la Oficiul de Stare Civila din oraşul <strong>în</strong> care locuiţi. Despre Ambasada<br />
României la Bruxelles găsiţi informaţii aici: www.bruxelles.mae.ro. Birourile de<br />
traduceri <strong>în</strong> general se ocupă de <strong>în</strong>treg procesul, adică tradus, legalizat şi<br />
apostilat. Costă puţin mai mult decât dacă v-aţi deplasa personal, dar aşa nu<br />
pierdeţi timp şi obţineţi şi actele <strong>în</strong> 2-3 zile. Declaraţia de căsătorie trebuie<br />
depusă cel târziu cu 15 zile <strong>în</strong>aintea datei căsătoriei.Data ceremoniei trebuie<br />
stabilită de dumneavoastră, ca şi cuplu, dar împreună cu funcţionarii de la<br />
primărie, <strong>în</strong> funcţie de diponibilităţile existente <strong>în</strong> programul primăriei.<br />
Pe lângă actul de identitate, actele necesare pentru oficializarea<br />
căsătoriei sunt următoarele:<br />
1. Copie după Certificatul de naştere pentru viitorii soţi (Certificatul<br />
de naştere trebuie să fie de tip nou, internaţional şi se eliberează la Oficiul stării<br />
civile al localităţii de domiciliu; <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care aveţi certificat de tip vechi, veţi<br />
putea să-l preschimbaţi pe baza unei cereri şi după plata unei taxe). E<br />
recomandat să depuneţi o copie legalizată şi apostilată.<br />
2. Copie după actul de deces al soţului, soţiei (<strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care sunteţi<br />
vaduv/ă)<br />
3. Copie după transcripţia după toate divorţurile precedente (dacă aţi<br />
fost căsătoriţi şi aţi divorţat)<br />
4. Certificat de domiciliu eliberat pentru căsătorie<br />
5. Certificat de celibat - ATENŢIE! trebuie să scrie foarte clar că NU<br />
sunteţi căsătorit! (şi nu o formulare de genul "nu apare ca fiind căsătorit") - se<br />
poate obţine din ţară dar şi de la Ambasadă, pe baza unui act de identitate<br />
6. Certificat de naţionalitate - se eliberează pe baza paşaportului<br />
7. Certificat de tradiţie (certificat de cutuma) - prezintă condiţiile de<br />
fond pentru <strong>în</strong>cheierea căsătoriei prevăzute de legislaţia statului de cetăţenie<br />
şi este emis de autoritaţile statului de cetăţenie<br />
8. Trebuie să aveţi doi martori - să aibă asupra lor acte de identitate<br />
9. Atestat de la notar <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care aţi decis să faceţi un contract prenupţial<br />
(depus cu cel târziu o săptămână <strong>în</strong>ainte de căsătorie)<br />
Atenţie! Declaraţia de căsătorie nu poate fi depusă dacă nu aveţi<br />
44 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
toate actele aşa cum vi se cer şi trebuie sa fie prezenţi ambii parteneri la<br />
depunerea actelor (având şi cărţile de identitate). Documentele eliberate de<br />
autorităţile străine care nu sunt apostilate conform convenţiei de la Haga<br />
trebuie să fie legalizate de o ambasadă sau consulat belgian <strong>în</strong> ţara <strong>în</strong> care sunt<br />
eliberate. Documentele care nu sunt <strong>în</strong> franceză sau neerlandeză trebuie<br />
traduse de un traducător autorizat <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Apostila - convenţia de la Haga -<br />
este dovada de legalizare din România. Toate actele trebuie apostilate <strong>în</strong><br />
România, altfel nu sunt valabile. Data apostilarii nu are nici o importanţă, nici<br />
data eliberării certificatului de naştere, a sentinţei de divorţ, etc. În schimb<br />
data certificatului de celibat trebuie sa fie recentă. Dacă sunteţi deja <strong>în</strong>registrat<br />
<strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, dovada de domiciliu se solicită la primaria localitaţii de domiciliu, şi<br />
n u î n R o m â n i a .<br />
În cazul <strong>în</strong> care căsătoria a fost <strong>în</strong>cheiată <strong>în</strong> faţa autorităţilor străine (Oficii de<br />
stare civilă dintr-o ţară străină, Ambasada sau Consulatul unui stat străin din<br />
România) puteţi opta pentru <strong>în</strong>scrierea Certificatului de căsătorie <strong>în</strong> registrele<br />
de stare civilă române de la misiunile diplomatice sau oficiile consulare ale<br />
României din străinătate; dacă nu, atunci este obligatorie transcrierea <strong>în</strong><br />
termen de 6 luni de la data când cetăţeanul român s-a <strong>în</strong>tors <strong>în</strong> România sau de<br />
la primirea din străinătate a Certificatului de căsătorie. Dacă doriţi transcrierea<br />
certificatului de căsătorie fără a reveni totuşi <strong>în</strong> România, puteţi apela la un<br />
avocat. Pentru transcrierea căsătoriei din <strong>Belgia</strong> <strong>în</strong> România este nevoie de<br />
Certificatul de căsătorie apostilat <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> şi care trebuie să poarte deja<br />
semnătura unui ofiţer public, primarul <strong>în</strong> principiu, şi nu a unui funcţionar<br />
comunal delegat. Acelaşi lucru este valabil şi pentru certificatele de naştere.<br />
Şi o informaţie foarte utilă: pentru toţi cei născuţi <strong>în</strong> România şi căsătoriţi <strong>în</strong><br />
<strong>Belgia</strong> certificatul de naştere tradus şi legalizat cerut pentru căsătorie, se va<br />
depune şi păstra după <strong>în</strong>cheierea căsătoriei la tribunalul oraşului,<br />
arondismentului judiciar de care aparţine localitatea de domiciliu. Un extras al<br />
certificatului de naştere se poate obţine oricând printr-o simpla vizită la grefa<br />
tribunalului şi după plata a 2,75 euro pentru un exemplar. Acelaşi lucru este<br />
valabil şi pentru cei care au obţinut cetăţenia belgiană şi sunt născuţi <strong>în</strong><br />
România.<br />
Obţinerea cetăţeniei belgiene<br />
Obţinerea cetăţeniei belgiene se face <strong>în</strong> două moduri: prin<br />
naturalizare sau prin alegerea naţionalităţii. Cel mai bine este să vă interesaţi<br />
direct la primarie, la serviciul de stare civilă pentru a evita confuziile,<br />
informaţiile eronate sau neaduse la zi. Aveţi dreptul de a cere cetăţenia prin<br />
naturalizare dupa 3 ani de şedere continuă <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, dosarul se <strong>în</strong>tocmeşte la<br />
primăria localităţii de domiciliu, se completează un formular care se depune la<br />
primarie împreună cu toate celelalte documente solicitate - de consultat:<br />
F O R M A L I T Ă Ț I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
5<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 45
5<br />
F O R M A L I T Ă Ț I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
www.diplomatie.be<br />
Conform legii belgiene SNEL BELG WET - traducere aproximativă<br />
"Legea pentru a deveni rapid belgian" - pentru cetăţenii străini care doresc să<br />
aplice pentru NAŢIONALITATEA BELGIANĂ ( CU RENUNŢAREA LA CETĂŢENIA<br />
DE ORIGINE) se cer 7 ani de şedere ne<strong>în</strong>treruptă <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Trebuie ştiut că<br />
pentru obţinerea cetăţeniei trebuie să aveţi un trecut "curat" - cazierul judiciar<br />
curat, fără amenzi pentru deranjarea ordinii publice, fără implicări <strong>în</strong><br />
scandaluri publice sau să fiţi bănuit de implicare <strong>în</strong> acţiuni de terorism sau<br />
orice ar aduce atingere securităţii naţionale a Regatului Belgiei. Procedura de<br />
naturalizare este foarte bine explicată pe site-ul www.lachambre.be. Dosarul<br />
de naturalizare trece prin mai multe comisii care vor face cercetări şi îşi vor da<br />
avizul (un singur aviz negativ <strong>în</strong>seamnă <strong>în</strong>să refuzul cetăţeniei). Documentele<br />
care <strong>în</strong>soţesc formularul de cerere de naturalizare (care se ia de la primarie) şi<br />
care se cer <strong>în</strong> mod obligatoriu sunt:<br />
1. Certificatul de naştere apostilat;<br />
2. O copie certificată la primarie după cartea de identitate;<br />
3. Un certificat de rezidenţă cu istoricul adreselor unde aţi locuit<br />
(extras de la comuna unde aveţi <strong>în</strong> prezent domiciliul prin care se atestă unde şi<br />
cât aţi locuit pe teritoriul belgian);<br />
4. O cerere scrisă de mână/ la calculator <strong>în</strong> care expuneţi motivele<br />
pentru care doriţi să deveniţi cetăţean belgian.<br />
Alte acte pe care puteţi să le ataşaţi:<br />
1. Un extras de componenţă a familiei;<br />
2. Un certificat de naţionalitate;<br />
3. Un certificat de căsătorie sau de divorţ (apostilate);<br />
4. Atestaţiile de absolvire a cursurilor universitare, lingvistice etc.<br />
efectuate pe teritoriul Belgiei;<br />
5. Deciziile de echivalare ale diplomelor obţinute <strong>în</strong> România;<br />
6. Atestaţiile de proprietate a bunurilor imobiliare pe care le deţineţi<br />
<strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>;<br />
7. O declaraţie de venit;<br />
8. Cel puţin 10 declaraţii de la prietenii sau cunoştintele dvs. care au<br />
deja cetăţenia belgiană, prin care să ateste faptul că sunteţi o persoană<br />
vrednica de a obţine cetăţenia ţării. Este bine ca fiecare declaraţie să fie<br />
<strong>în</strong>soţită de o copie după cartea de identitate a persoanei care semnează sau de<br />
numarul ei naţional.<br />
Procedura de naturalizare este gratuită, dar unele persoane preferă<br />
să apeleze la un avocat pentru a-şi spori şansele. Anii necesari pentru<br />
demararea procedurii se socotesc de la data la care aţi fost <strong>în</strong>scrişi <strong>în</strong> Registrul<br />
de evidenţă al populaţiei, deoarece data de pe cartea de identitate poate fi<br />
data la care vi s-a eliberat documentul şi nu data <strong>în</strong>registrării efective. Este bine<br />
să <strong>în</strong>trebaţi la primărie când aţi fost luat <strong>în</strong> evidenţă. În concluzie, cererea de<br />
46 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
naturalizare se poate face dupa împlinirea a 3 ani de locuire continuă pe<br />
teritoriul belgian. După publicarea deciziei <strong>în</strong> Monitorul Oficial, veţi fi chemaţi<br />
la primărie pentru a vi se schimba cartea de identitate.<br />
Este posibilă posesia a două cetăţenii? DA! De altfel, cetăţenia<br />
belgiană este incompatibilă doar cu a următoarelor ţări: Danemarca, Franţa,<br />
Marea Britanie, Irlanda, Italia, Luxemburg, Olanda, Norvegia, Austria, Spania.<br />
Cât timp nu renunţaţi <strong>în</strong> scris la cetăţenia română - cu cerere la Ambasada<br />
română, rămâneţi şi cetăţean român. România nu intră pe lista ţărilor<br />
incompatibile cu cetăţenia belgiană.<br />
Permisul de muncă<br />
După cum se ştie, pentru a munci legal <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, cetăţenii români<br />
trebuie să obţină un permis de muncă de la autorităţile belgiene competente.<br />
Informaţii referitoare la modalităţile de obţinere a unui loc de muncă <strong>în</strong><br />
strainătate sau a permiselor de muncă pentru cetăţenii străini care doresc să<br />
lucreze <strong>în</strong> România, se găsesc pe siteul de la Oficiul pentru Migraţia Forţei de<br />
Muncă: www.omfm.go.ro.<br />
Categorii de permis de muncă:<br />
1. Permisul de muncă de tip A - durata nelimitată, este valabil pentru<br />
toate profesiile salariate;<br />
2. Permisul de muncă de tip B - durata de valabilitate determinată, de<br />
maximum 12 luni şi dă dreptul la ocuparea unui loc de muncă la un singur<br />
angajator, cel care a solicitat permisul;<br />
3. Permisul de muncă de tip C -durata determinată, este valabil<br />
pentru toate profesiile salariate.<br />
Dacă muncitorul este titularul unui permis de muncă de tip A, nu se<br />
cere nici o autorizare de ocupare a unui loc de muncă din iniţiativa<br />
angajatorului. Permisul îşi pierde valabilitatea dacă deţinătorul său lipseşte din<br />
ţară pentru o perioadă mai mare de 1 an, numai dacă această absenţă nu a<br />
antrenat pierderea dreptului sau a autorizaţiei sale de şedere. Permisul de<br />
muncă de tip B se acordă din oficiu muncitorului interesat, ca urmare a<br />
acordării autorizaţiei de ocupare a forţei de muncă angajatorului. Astfel,<br />
durata de valabilitate a permisului de muncă este aceeaşi cu durata de<br />
valabilitate a autorizaţiei de ocupare a forţei de muncă acordată angajatorului.<br />
Dacă muncitorul este titular al unui permis de muncă de tip C, nu se cere<br />
obţinerea autorizaţiei de ocupare a forţei de muncă. Permisele de muncă de<br />
tip B si C îşi pierd valabilitatea dacă deţinătorul lor îşi pierde dreptul sau<br />
autorizaţia de şedere. Cetăţeanul care părăseşte ţara definitiv este obligat să<br />
F O R M A L I T Ă Ț I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
5<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 47
5<br />
F O R M A L I T Ă Ț I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
restituie permisul de muncă la administraţia comunală din locul unde îşi are<br />
reşedinţa, <strong>în</strong>ainte de plecare.<br />
Condiţiile de acordare a autorizaţiei de ocupare a forţei de muncă<br />
Autorizaţia de ocupare a forţei de muncă nu se acordă decât dacă se<br />
face dovada ca nu s-a găsit pe piaţa belgiană a muncii un lucrator pentru postul<br />
pe care se doreşte angajarea cetăţeanului român. Nu se ţine seama de piaţa<br />
muncii <strong>în</strong> cazul următorilor membri de familie ai cetăţenilor români (cu<br />
anumite condiţii), oricare ar fi naţionalitatea lor: soţul/soţia şi descendenţii<br />
sub 21 de ani sau care sunt <strong>în</strong> grija lor. De asemenea, acordarea autorizaţiei de<br />
ocupare a forţei de muncă este subordonată semnării de către angajator şi<br />
muncitor a unui contract de muncă. Autoritatea competentă poate deroga<br />
prin decizie motivată pentru cazuri individuale demne de interes din motive<br />
economice sau sociale, atât de la obligaţia verificarii pieţei muncii, cât şi de la<br />
obligaţia semnării contractului.<br />
Cererea pentru autorizaţia de ocupare a forţei de muncă pentru un<br />
muncitor care lucrează pentru prima dată <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, trebuie să fie <strong>în</strong>soţită de un<br />
certificat medical din care să reiasă faptul că este apt de muncă. Certificatul<br />
poate fi eliberat şi de un medic autorizat de agenţii diplomatici sau consulari<br />
belgieni, cu maximum 3 luni <strong>în</strong>ainte de data depunerii cererii şi, dacă este<br />
cazul, va fi tradus de un traducator autorizat <strong>în</strong> una din limbile Regiunii<br />
competente pentru eliberarea permisului de muncă.<br />
Nu se solicită certificat medical:<br />
- persoanelor care locuiesc legal <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> de cel puţin 2 ani;<br />
-dacă autoritatea competentă consideră aceasta prin decizie<br />
motivată, pentru cazuri individuale demne de interes din motive economice<br />
sau sociale.<br />
În cazul contingentelor de cel puţin 15 muncitori, acordarea<br />
autorizaţiei de ocupare a forţei este subordonată depunerii prealabile a unei<br />
cereri scrise pe lângă autoritatea competentă. Regula nu se aplică persoanelor<br />
pentru care la acordarea autorizaţiei de ocupare a forţei de muncă munca nu<br />
s-a ţinut seama de situaţia pieţei muncii. Autoritatea competentă cere avizul<br />
comisiei paritare competente.<br />
Re<strong>în</strong>noirea, refuzul sau retragerea autorizaţiei de ocupare a forţei de<br />
muncă şi a permisului de tip B<br />
Prin re<strong>în</strong>noire se <strong>în</strong>ţelege eliberarea unei noi autorizaţii de ocupare a<br />
forţei de muncă şi a unui nou permis de muncă B unui angajat, <strong>în</strong> vederea<br />
continuării activităţii, la acelaşi angajator sau nu, dar <strong>în</strong> aceeaşi profesie.<br />
Cererea de re<strong>în</strong>noire trebuie să fie depusă de angajator, cel mai târziu cu o lună<br />
<strong>în</strong>ainte de expirarea validităţii autorizaţiei de ocupare şi a permisului de muncă<br />
<strong>în</strong> curs. Condiţiile re<strong>în</strong>noirii sunt aceleaşi cu cele prevăzute pentru acordarea<br />
48 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
autorizaţiei de ocupare, dar nu se mai solicită certificatul medical. Nu au<br />
obligaţia de a exersa aceeaşi profesie pentru care a fost acordat primul permis<br />
de muncă B, muncitorii care beneficiază/au beneficiat de o formare/<br />
readaptare acordată de Oficiul Regional de muncă sau de către Institutul<br />
Naţional de Asigurare Boala-Invaliditate.<br />
Autorizaţia de ocupare a forţei de muncă şi permisul de muncă nu se<br />
eliberează <strong>în</strong> următoarele cazuri:<br />
1- cererea conţine date incomplete sau incorecte, condiţiile legii nu<br />
sunt <strong>în</strong>deplinite;<br />
2- ocuparea forţei de muncă este contrară fie ordinii publice sau<br />
siguranţei publice, fie legilor şi reglementarilor, fie convenţiilor şi acordurilor<br />
internaţionale <strong>în</strong> materie de recrutare şi de ocupare a unui loc de muncă de<br />
către muncitorii străini;<br />
3- motive de siguranţă publică, bazate pe comportamentul personal<br />
al muncitorului;<br />
4- angajatorul nu respectă obligaţiile legale şi reglementare<br />
referitoare la ocuparea unui loc de muncă;<br />
5- ocuparea forţei de muncă nu se face conform condiţiilor de<br />
remunerare şi a altor condiţii de muncă care guvernează ocuparea unui loc de<br />
muncă de către muncitorii belgieni;<br />
6- se refera la un loc de muncă ale cărui resurse nu îi permit<br />
muncitorului să-şi procure cele necesare nevoilor sale sau ale familiei;<br />
7- la data depunerii cererii, muncitorul face obiectul unei decizii<br />
negative cu privire la dreptul sau la autorizaţia de şedere şi nu face obiectul<br />
unui recurs suspensiv sau care nu a fost suspendat de către judecător.<br />
Permisul de muncă este retras dacă:<br />
1- muncitorul a recurs la practici frauduloase, declaraţii inexacte sau<br />
incomplete;<br />
2- ocuparea unui loc de muncă de către muncitor contravine fie<br />
ordinii publice sau siguranţei publice, fie legilor şi reglemetărilor;<br />
3- intervine o decizie negativă asupra dreptului/autorizaţiei de<br />
şedere a titularului ei, care nu face obiectul unui recurs suspensiv sau care nu a<br />
fost suspendată de judecător.<br />
4- muncitorul nu respectă condiţiile <strong>în</strong> care i-a fost acordat permisul<br />
de muncă;<br />
5- În caz de retragere a autorizaţiei de ocupare a forţei de muncă<br />
angajatorului la care lucrează muncitorul.<br />
Reguli speciale de acordare a permisului de muncă se aplică<br />
stagiarilor, tinerilor au pair şi personalului de cabaret.<br />
CONCLUZIE: Dacă unul dintre soţi are deja permis de muncă,<br />
partenerul va obţine drept de muncă numai cu permis B sau ca independent.<br />
Soţia/soţul unui independent care are drept de şedere, se poate angaja cu<br />
F O R M A L I T Ă Ț I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
5<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 49
5<br />
F O R M A L I T Ă Ț I<br />
permis de muncă B <strong>în</strong> orice meserie, nu numai <strong>în</strong> meseriile critice. Angajatorul<br />
va depune o cerere pentru obţinerea unui permis de muncă B, care de fapt este<br />
o formalitate şi durează doar câteva zile, pentru că nu se va mai cerceta dacă<br />
acel angajator a <strong>în</strong>cercat să-şi găsească <strong>în</strong>tâi angajaţi pe piaţa de muncă<br />
belgiană ( pentru că <strong>în</strong>că există prioritatea de a angaja <strong>în</strong>tâi belgieni, iar apoi<br />
străini ). Pe scurt: angajatorul va depune dosarul de angajare la cel mai<br />
apropiat VDAB, Actiris, FOREM, care va verifica dacă dosarul este <strong>în</strong> ordine, ca<br />
mai apoi să-l trimită la Serviciul de emigrări de la Ministerul Muncii. Pentru aupair,<br />
stagiari şi tehnicieni specializaţi se trimite dosarul direct la Servicul de<br />
emigrări de la Ministerul Muncii. Abia după posibila liberalizare a pieţei muncii<br />
din 2012 ( Atenție! autorităţile belgiene au anunţat ca anul 2012 nu este<br />
obligatoriu anul liberalizării ) nu va mai fi nevoie de permisul de munca.<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
50 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Capitolul 6<br />
Stabilirea <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sÎnchirierea unei locuinţe<br />
sCum devenim proprietarii unei locuinţe <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sCursuri de integrare socială<br />
sRacordarea la utilităţi -apă, gaz, electricitate, telefonie<br />
fixă şi mobilă, televiziune, internet<br />
Închirierea unei locuinţe<br />
Mai multe informaţii despre drepturile şi obligaţiile dvs. <strong>în</strong> societatea<br />
belgiană se găsesc pe siteul www.droitbelge.be/droit_immobilier_bail.asp. În<br />
primul rând, până nu aveţi o locuinţă oficială ( vizitată de poliţistul de cartier ),<br />
nu puteţi avea carte de identitate. În ceea ce priveşte contractele de <strong>în</strong>chiriere,<br />
există două tipuri: contracte de scurtă durată, de la 1 la 3 ani şi contractul de 9<br />
ani. În general, pe lângă plata primei rate de chirie, se cere şi o garanţie de 2 luni<br />
( banii sunt puşi <strong>în</strong>tr-un cont separat, pe numele chiriaşului şi al proprietarului,<br />
aşa <strong>în</strong>cât niciunul nu poate scoate banii fără acordul celuilalt; <strong>în</strong> caz de<br />
degradare a locuinţei proprietarul îi poate folosi pentru reparaţii ). A găsi o<br />
locuinţă de <strong>în</strong>chiriat nu este <strong>în</strong>să un lucru uşor, mai ales când proprietarii nu<br />
prea au <strong>în</strong>credere <strong>în</strong> străinii nou veniţi şi fără acte. Ei vor să fie siguri că sunteţi<br />
solvabili şi peste câteva luni, deci e posibil să vă ceară şi câteva fişe de salariu.<br />
Dacă <strong>în</strong>chiriaţi prin intermediul unei agenţii, comisionul este plătit de către<br />
proprietar. Însă, dacă doriţi ca agenţia să caute o locuinţă expres după dorinţa<br />
şi criteriile dvs, să vă apere interesele, atunci se lucrează pe baza unei misiuni<br />
de căutare. În acest caz comisionul este plătit de către persoana care caută<br />
locuinţa şi este negociabil.<br />
ATENŢIE! Faceţi inventar nu numai la ceea ce se găseşte <strong>în</strong><br />
apartament, dar şi la starea tuturor bunurilor ex: robineţi ruginiţi sau care nu<br />
mai funcţionează, centrala de <strong>în</strong>călzire, faianţă, gresie, geamuri, etc. pentru că<br />
altfel la plecare e posibil să existe discuţii cu proprietarul şi, <strong>în</strong> caz că acesta<br />
constată că s-au produs daune, să nu vă mai restituie garanţia. Dacă totul este<br />
<strong>în</strong> regulă, <strong>în</strong> mod normal la expirarea contractului de <strong>în</strong>chiriere vi se restituie<br />
garanţia plus dobânzile aferente. Ar fi de preferat să faceţi poze când este de<br />
faţă şi proprietarul. De fapt, pentru a se evita ne<strong>în</strong>ţelegerile, noua legislaţie din<br />
domeniu impune <strong>în</strong> mod obligatoriu <strong>în</strong>ainte de ocuparea locuinţei, stabilirea<br />
unui inventar amanunţit al stării lucrurilor. Actul se anexează la contractul de<br />
S TA B I L I R E A Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
6<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 51
6<br />
S TA B I L I R E A Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
<strong>în</strong>chiriere şi se <strong>în</strong>registrează. Constatatul poate fi facut amiabil <strong>în</strong>tre locatar şi<br />
proprietar, cu menţionarea amanunţită a situaţiei, sau de către un agent<br />
imobiliar agreat IPI sau un expert. Conform legii, atunci când se apelează la un<br />
agent sau expert aceasta se face <strong>în</strong> baza unei misiuni şi tariful este cunoscut de<br />
către parţile implicate. Cheltuielile sunt partajate <strong>în</strong>tre locatar şi proprietar,<br />
dacă se alege un expert unic, sau fiecare parte plăteşte pentru misiunea<br />
agentului /expertului ales. Proprietarul este obligat să predea apartamentul<br />
curat, legislaţia belgiană interzice <strong>în</strong>chirierea locuinţelor insalubre.<br />
Dacă apelaţi la serviciile unei agenţii imobiliare, vă recomandăm să<br />
nu plătiţi nimic <strong>în</strong>ainte de a semna contractul şi nici să nu semnaţi un contract<br />
de exclusivitate cu o agenţie. Agenţia reprezintă interesele persoanei care<br />
plăteşte comisionul şi, <strong>în</strong> rest, respectă legalitatea tranzacţiei. După <strong>în</strong>tocmire,<br />
contractul de <strong>în</strong>chiriere trebuie <strong>în</strong>registrat la serviciul de finanţe al localităţii de<br />
domiciliu, <strong>în</strong>registrarea fiind gratuită (vă va ajuta şi la <strong>în</strong>scrierea la primărie):<br />
www.belgium.be/eportal. Huurdersbond sau sindicatul chiriaşilor<br />
www.huurdersbond.be vă poate ajuta să găsiţi raspunsul la nenumărate<br />
<strong>în</strong>trebări. Este foarte important dacă nu doriţi prelungirea contractului de<br />
<strong>în</strong>chiriere să anunţaţi din timp: cu cel puţin 3 luni <strong>în</strong>ainte şi prin scrisoare<br />
recomandată, altfel contractul se prelungeşte de la sine, <strong>în</strong> cel mai rău caz până<br />
la 9 ani...<br />
Câteva drepturi şi obligaţii pe scurt:<br />
CHIRIAŞ - 1. Întreţinere şi curăţenie: locuinţa, podele, instalaţii<br />
sanitare; curăţarea coşului de fum; zugraveala interiorului şi <strong>în</strong>treţinerea<br />
acesteia; ţevile: desfundare, detartrare; <strong>în</strong>locuirea părţilor deteriorate.<br />
2. Înlocuirea şi reparaţia a tot ceea ce se strica: uşi, geamuri, chiuvetă;<br />
cheile pierdute, yala forţată; <strong>în</strong>locuirea becurilor, găurile din perete, petele de<br />
pe tapet.<br />
3. Supravegherea stării generale pe dinăuntru şi pe dinafara locuinţei.<br />
4. Sesizarea imediată a proprietarului <strong>în</strong> caz de defecte.<br />
PROPRIETAR - 1. Întreţinerea şi reparaţia <strong>în</strong> afara locuinţei: balcon,<br />
acoperiş, faţadă; lucrările mari: electricitatea, instalaţiile sanitare, ţevile de<br />
gaz; <strong>în</strong>călzirea centrală; faianţa/gresia.<br />
2. Înlocuirea aparaturii defecte.<br />
3. Reparaţia defectelor sesizate de către chiriaş.<br />
Există două modalităţi de a <strong>în</strong>chiria: imobile nemobilate (doar<br />
bucataria este utilată) şi cele mobilate; alegerea o faceţi <strong>în</strong> funcţie de propriile<br />
interese şi mai ales de perioada pe care vă gândiţi să o petreceţi <strong>în</strong> acel<br />
apartament. Dacă vă cumpăraţi singuri mobila şi ulterior nu mai doriţi să o<br />
mutaţi <strong>în</strong> alt imobil, o puteţi vinde la magazine din reţeaua Troc International<br />
(preiau mobila de acasă, o vând, contra unui comision, evident) şi astfel vă<br />
recuperaţi o parte din bani.<br />
SFÂRŞITUL CONTRACTULUI DE ÎNCHIRIERE -acest lucru se poate face<br />
52 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
fie:<br />
1. La cererea chiriaşului - pentru un contract pe termen scurt: cu 3 luni<br />
<strong>în</strong>ainte, anunţat <strong>în</strong> scris prin scrisoare recomandată ( <strong>în</strong> caz contrar, veţi pierde<br />
garanţia depusă ); soluţia: <strong>în</strong>ţelegere de comun acord ( puteţi gasi un alt chiriaş<br />
care să vă preia contractul ). Pentru un contract pe termen lung: se re<strong>în</strong>noieşte<br />
automat la fiecare 3 ani; cu 3 luni <strong>în</strong>ainte prin scrisoare recomandată (dacă<br />
<strong>în</strong>trerupeţi contractul <strong>în</strong> primii 3 ani trebuie să platiţi o compensaţie )<br />
2. La cererea proprietarului: - pentru un contract de 3 ani sau mai<br />
puţin: proprietarul nu poate stopa contractul! Pentru un contract de 9 ani: <strong>în</strong><br />
orice moment dacă el sau familia sa vin să locuiască acolo; după 3 sau 6 ani<br />
pentru renovare; după 3 sau 6 ani fără motiv (plăteşte o compensaţie pentru<br />
chiriaş). În toate situaţiile e necesar <strong>în</strong>să un preaviz de 6 luni.<br />
Pentru căutarea unei locuinţe aveţi mai multe variante: <strong>în</strong>cepeţi căutarile <strong>în</strong>că<br />
din ţară, contactând agenţiile imobiliare prin email - o dată ajunşi <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
aveţi deja câteva <strong>în</strong>tâlniri prestabilite; <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> fiind, căutaţi o rezidenţă, unde<br />
se poate <strong>în</strong>chiria pe termen scurt şi mediu fără garanţii bancare, iar <strong>în</strong>tre timp<br />
alegeţi ceea ce vă place. O agenţie imobiliară aparţinând unor conaţionali<br />
români este www.bureau-immo.be.cx - doamna Nadia Codreanu, Gsm:<br />
0473.66.26.49, Tel/ Fax: 02.346.19.00. Pe siteul www.ximmo.be există o<br />
opţiune foarte practică: puteţi afla care sunt "împrejurimile" locuinţei -şcoli,<br />
centre culturale, comerciale, sportive, spitale, medici, farmacii, restaurante....<br />
Cum devenim proprietarii unei locuinţe <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
S TA B I L I R E A Î N B E L G I A<br />
6<br />
Cu toţii ne dorim o casă. În funcţie de preferinţe, veţi alege un<br />
apartament sau o casă dar nu trebuie uitate bine<strong>în</strong>teles posibilităţile<br />
financiare ale fiecăruia şi nu <strong>în</strong> ultimul rand “generozitatea” unei bănci. O dată<br />
lamurită problema creditului şi gasită casa mult dorită, spunem "DA" şi ne<br />
aşteptăm la « sperietoarea » <strong>în</strong>tabulării. Surprinzător <strong>în</strong>să, pentru a deveni<br />
proprietar <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, procesul este foarte clar şi simplu.<br />
1. Cum <strong>în</strong>cepem…<br />
2. Rolul notarului<br />
3. Creditul ipotecar<br />
4. Renovaţi singur<br />
5. Deja vindeţi?<br />
6. Agenţiile imobiliare<br />
1. Cum <strong>în</strong>cepem<br />
În mare, o dată gasită locuinţa dorită, veţi semna imediat un acord/<br />
precontract ( compromis de vente/verkoopcompromis ) cu proprietarul ( nu e<br />
nevoie de notar, dar este recomandat să fie semnat la notar ), <strong>în</strong> care vă<br />
angajaţi să cumpăraţi dacă proprietarul este de bună credinţă şi locuinţa este<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 53<br />
w w w. r o m b e l . c o m
6<br />
S TA B I L I R E A Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
fără "probleme". În <strong>Belgia</strong>, semnat <strong>în</strong>seamnă ca şi cumpărat. Deci din<br />
momentul <strong>în</strong> care s-a semnat acordul de vânzare sunteţi obligat să vă<br />
prezentaţi la notar cel mai târziu <strong>în</strong> termen de 4 luni, pentru a semna actul final<br />
(acte authentique/authentieke), după ce toate documentele legale şi ipoteca<br />
au fost puse la punct. Cele 4 luni şi contractul final se desfaşoară sub patronatul<br />
notarului ( notaire/notaris ). În <strong>Belgia</strong> există un notar pentru cumpărător şi<br />
unul pentru vânzător, preţul - onorariul rămânând acelaşi. Înainte de a semna<br />
precontractul trebuie să fiţi siguri ca dispuneţi de toate fondurile necesare<br />
tranzacţiei sau să aveţi acordul scris al unei banci. Dacă fondurile nu sunt<br />
suficiente şi banca nu a dat <strong>în</strong>că acordul, va trebui să inseraţi <strong>în</strong><br />
precontract/compromis "clauza de împrumut ipotecar". Această clauză vă<br />
scoate din <strong>în</strong>curcătură <strong>în</strong> momentul <strong>în</strong> care nu s-au putut strânge banii<br />
necesari deoarece banca nu a acordat împrumutul: numai cu acest motiv se<br />
poate anula precontractul şi se poate recupera avansul platit.<br />
Preţul proprietăţii stabilit cu vânzătorul şi suma finală pe care trebuie să o<br />
plătiţi sunt alarmant de diferite! Explicaţia: taxele pe tranzacţii imobiliare <strong>în</strong><br />
<strong>Belgia</strong> sunt printre cele mai mari din lume. În regiunile Bruxelles şi Walonia,<br />
taxa de <strong>în</strong>registrare platită statului este de 12,5% din valoarea de vânzare.<br />
Pentru Bruxelles, <strong>în</strong> anumite cartiere, dacă este prima locuinţă pe care o<br />
achiziţionaţi, sunteţi scutiţi de taxă pentru primii 45.000 Euro. În regiunea<br />
flamandă, taxa a fost redusă la 10%, cu o deducere de 1.250 Euro dacă este<br />
prima locuinţă. În anul 2009 se oferă din partea Guvernului flamand o scutire<br />
de 7.500 de euro din TVA pentru locuinţele nou construite. Un alt lucru de luat<br />
<strong>în</strong> seama este impozitul cadastral (revenu cadastral/ R.C.sau kadastral<br />
inkomen K.I.). Se calculează <strong>în</strong> funcţie de suprafaţă şi valoarea locuinţei, de<br />
numărul de locatari sub acelaşi acoperis (membri ai familiei, numărul de copii)<br />
şi de veniturile locatarilor. Pe lângă taxa de <strong>în</strong>registrare mai este taxa de notar<br />
stabilită de către stat, deci nu are rost să <strong>în</strong>cercaţi să ‘negociaţi’ preţul cu<br />
notarii. Taxa diferă <strong>în</strong> funcţie de valoarea proprietăţii, dar <strong>în</strong> mare se află<br />
undeva la 1,6% din valoarea ei. Şi nu aţi terminat! Dacă luaţi un împrumut din<br />
bancă, mai aveţi 3 taxe: taxa de <strong>în</strong>registrare a ipotecii către stat, taxa notarială<br />
fixă de <strong>în</strong>registrare a ipotecii şi o taxă de credit către bancă. Acestea sunt sub<br />
2%. În total, puteţi considera undeva la 16- 17% <strong>în</strong> Walonia şi Bruxelles şi 14-<br />
15% <strong>în</strong> Flandra taxele pentru « a deveni proprietar ». Regula pricipală este că<br />
agenţiile imobiliare percep comision numai de la persoana care le-a<br />
<strong>în</strong>credinţat misiunea. În general, agenţiile, NU percep comision de la<br />
cumpărător, deoarece au semnat deja cu proprietarul o misiune de vânzare<br />
care le garanteaza comisionul. În acest caz, vânzătorul plăteşte un comision de<br />
circa 3 % + TVA. Există cazuri <strong>în</strong> care agenţia lucrează numai la cererea<br />
cumpărătorului (misiune de căutare, <strong>în</strong> care se specifică valoarea comisionului<br />
şi faptul ca acesta se va plăti la notariat). Comisionul este negociabil dar nu mai<br />
mare de 3% şi este plătit de către cumpărător <strong>în</strong> momentul semnării actului la<br />
54 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
notariat. Această practică nu măreşte preţul proprietăţii, deoarece <strong>în</strong> preţul<br />
final nu mai există comisionul proprietarului către agenţie.<br />
2. Rolul notarului<br />
Deoarece toţi notarii sunt obligaţi să <strong>în</strong>caseze acelaşi comision, este<br />
bine să vă alegeţi unul recomandat sau unul apropiat ca locaţie şi care vorbeşte<br />
o limbă comună cu dvs. Dacă nu aveţi referinţe, puteţi apela la<br />
www.notaire.be. De obicei notarul vânzătorului trimite o schiţa a<br />
«contractului de vânzare-cumpărare» către cumpărator, care este bine să fie<br />
revizuită de notarul acestuia pentru a evita eventuale clauze nefavorabile. O<br />
dată textul agreat, actul este semnat de ambele părţi şi un avans de 10% este<br />
vărsat de cumpărător <strong>în</strong>tr-un depozit, controlat de notar. Acum veţi avea<br />
timpul necesar să căutaţi o bancă mai bună, sub rezervă să includeţi <strong>în</strong> contract<br />
clauză de împrumut ipotecar. Dacă nu aveţi această clauză <strong>în</strong> contract şi nu<br />
găsiţi nici o bancă ce poate să vă dea banii, atunci pierdeţi avansul plătit deja.<br />
Este recomandat să luaţi ofertă de la o bancă şi să <strong>în</strong>cercaţi să ‘forţaţi’ pe<br />
ceilalţi să vă dea condiţii mai bune, apoi reveniţi la prima bancă şi tot aşa până<br />
obţineţi cele mai bune condiţii de împrumut ipotecar. Notarul va face toate<br />
verificarile legate de proprietate, vânzător şi, dacă toate merg bine, vă veţi<br />
<strong>în</strong>tâlni <strong>în</strong> 4 luni la sediul notarului dvs. pentru semnarea contracului final (actul<br />
autentic) şi <strong>în</strong>mânarea cecului cu diferenţa de 90% + taxele aferente<br />
menţionate mai sus, <strong>în</strong> schimbul cheilor locuinţei.<br />
Dacă doriţi un evaluator imobiliar şi banca vă va solicita acest lucru<br />
pentru ipotecă - deoarece este o activitate independentă, este bine să faceţi<br />
evaluarea <strong>în</strong>ainte de semnarea «precontractului». O dată semnat acel act e<br />
foarte greu să mai reziliaţi contractul fără penalizări (doar <strong>în</strong> caz de clauze<br />
<strong>în</strong>călcate de către vânzător) şi, destul de straniu, tot de atunci deveniţi eligibil<br />
pentru plata asigurării locuinţei respective(!). Dacă are loc un incendiu, chiar<br />
dacă proprietarul locuieşte <strong>în</strong>că <strong>în</strong> casa, dvs. pierdeţi, deci faceţi asigurarea cât<br />
mai repede şi bine. Pentru asigurări băncile creditoare sunt prima opţiune, dar<br />
găsiţi şi alte bănci/societăţi.<br />
3. Creditul ipotecar<br />
Sunt multe opţiuni de credit, variate de la o bancă la alta. Creditele<br />
pot fi cu dobândă fixă sau variabilă şi se fac pe maximum 30 de ani. Atenţie la<br />
taxe ascunse! un procent bun nu <strong>în</strong>seamnă <strong>în</strong>totdeauna că veţi plati puţin.<br />
Discutaţi cu fiecare bancă şi cereţi cât mai multe informaţii inclusiv o simulare,<br />
consultanţa este gratis. Alegeţi ce vă este mai convenabil, discutaţi cu<br />
persoane ce au trecut deja prin această experienţă. Interesant este ca băncile<br />
pot împrumuta până la 120% din sumă, deci se pot acoperi şi taxele. Uneori<br />
S TA B I L I R E A Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
6<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 55
6<br />
S TA B I L I R E A Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
<strong>în</strong>să aceasta se răsfrânge asupra dobânzii, care creşte. Unele bănci o să <strong>în</strong>cerce<br />
să vă ‘oblige’ să luaţi asigurarea tot de la ei (casă şi asigurarea de viaţă).<br />
Comparaţi ofertele, căci poate o reducere de nerefuzat pe care v-o fac la<br />
dobânda, e "ascunsă" <strong>în</strong> spatele unor asigurari mult mai mari. Nu sunteţi<br />
obligaţi să luaţi creditul şi asigurările de la aceeaşi bancă.<br />
4. Renovaţi singur!<br />
Dacă doriţi să renovaţi noua proprietate, faţă de TVA-ul normal de<br />
21% din <strong>Belgia</strong>, pentru case mai vechi de 6 ani beneficiaţi de un TVA redus la 6%<br />
pentru manoperă şi materiale de construcţie. Unele primării oferă şi premii<br />
pentru activităţi de renovare (izolaţii acoperiş, montare geamuri termopan,<br />
instalarea unei centrale <strong>în</strong> condensaţie), sume ce se pot ridica la câteva mii de<br />
euro, deloc de neglijat. Aceste prime sunt oferite numai <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care<br />
renovarea se face prin entreprenor <strong>în</strong>registrat. Trebuie <strong>în</strong>să să fiţi atenţi: o dată<br />
cu renovarea, valoarea R.C (revenu cadastral/ kdastral inkomen) creşte şi este<br />
bază de calcul pentru impozitul anual. E posibil să plătiţi <strong>în</strong>apoi, rând pe rând,<br />
toţi banii primiţi drept ‘prima de renovare’. Pentru renovări puteţi apela la<br />
firme specializate (foarte scumpe ) sau vă descurcaţi <strong>în</strong> regie proprie. Atenţie la<br />
taxe <strong>în</strong>să, lucrul cu "prieteni" este susceptibil de TVA <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, doar rudele de<br />
gradul I vă pot ajuta legal fără a plăti taxe.<br />
5. Deja vindeţi?<br />
Procesul este invers decât cel menţionat mai sus. Dacă vindeţi<br />
locuinţa personală <strong>în</strong> mai puţin de 2 ani, puteţi recupera circa 3/5 din taxele<br />
plătite. La Bruxelles se poate recupera aproximativ 36 %. Dacă vindeţi locuinţa<br />
personală <strong>în</strong> mai puţin de 5 ani, plătiţi taxe pe profitul obţinut. Puteţi <strong>în</strong>să<br />
deduce din profit investiţiile ce au dus la majorarea preţului casei (renovări,<br />
extinderi, îmbunătăţiri) – deci păstraţi toate facturile! Dacă revindeţi un imobil<br />
care nu este locuinţă personală atunci se plăteşte impozit pe profitul obţinut.<br />
6. Agenţiile imobiliare<br />
Agence immobiliers/ vastgoedmakelaar sunt implicate <strong>în</strong> vânzăricumpărări,<br />
<strong>în</strong>chirieri, gestiune imobiliară, consultanţă, evaluări. Pentru<br />
informaţii suplimentare despre tarife, servicii, imobile de vânzare, consultaţi<br />
www.immoweb.be sau site-urile agenţiilor: Century 21 - www.century21.be;<br />
Eurorent - www.eurorent.com; Eurohouse -www.eurohouse.be; Housing<br />
Service- www.housing-service.be; Immo2002-www.immo2002.be; Macnash<br />
Associates- www.macnash.com; Toby -www.bureau-toby.com; Trevi -tel: 02<br />
56 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
343 2240, www.trevi.be. Siteuri generale cu anunţuri de <strong>în</strong>chirieri/vânzări de<br />
locuinţe: www.immoweb.be şi www.vlanimmo.be.<br />
Cursuri de integrare socială<br />
Este necesar şi firesc totodată să urmaţi un curs de integrare socială<br />
(care nu este obligatoriu) dacă doriţi să vă adaptaţi mai uşor noii societaţi, să<br />
cunoaşteţi care vă sunt <strong>în</strong>datoririle dar şi drepturile. Cursul va aduce <strong>în</strong> discuţie<br />
toate aspectele vieţii <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, aplicate <strong>în</strong> viaţa de zi cu zi şi vă oferă răspunsuri<br />
concrete la toate <strong>în</strong>trebările pe care le aveţi! Cursul de orientare socială este<br />
gratuit şi este organizat de către Guvernul flamand pentru persoanele care se<br />
află <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> de mai puţin de un an. În fiecare oraş mare există un centru<br />
pentru integrare, este bine să luaţi contact direct cu biroul din zona unde<br />
locuiţi. Pentru a accesa lista cu centrele de integrare: www.vmc.be. Cursul de<br />
integrare cuprinde trei module: orientare socială, reorientare profesională/<br />
echivalarea studiilor, curs de limba neerlandeză; se obţine la final un certificat<br />
de "absolvire", numit "Dovada de integrare".<br />
Cursul de orientare socială se preda <strong>în</strong> mai multe limbi - de obicei <strong>în</strong><br />
limba maternă, printre care şi limba română (Anvers şi Gent). Cursul de limba<br />
neerlandeză se organizeză <strong>în</strong> funcţie de nivelul studiilor fiecărui cursant. "Casa<br />
Limbii Neerlandeze" sau "Huis van het Nederlands" din cadrul clădirii Atlas din<br />
Anvers, vă ajută să găsiţi scoala potrivită pentru dvs. Universitatea din Anvers<br />
organizează, <strong>în</strong> colaborare cu Serviciul de Integrare Atlas, cursuri intensive de<br />
limba neerlandeză. Iată câteva subiecte din structura cursului de orientare<br />
socială susţinut la Anvers <strong>în</strong> limba română: Istoria Belgiei pe scurt; Viaţa <strong>în</strong><br />
<strong>Belgia</strong> - legile, valorile, sărbătorile legale; Transportul - pe jos, cu bicicleta,<br />
autobuzul, tramvaiul sau metroul, biletul de călătorie, abonamentul, reduceri;<br />
Dreptul de şedere - migraţia <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, şederea pe termen scurt sau lung,<br />
căsătoria, obţinerea permisului de muncă B, re<strong>în</strong>tregirea familiei; Sănătatea -<br />
Casa de ajutor de sănătate = Mutualitatea, rambursare, preţul la doctor, la<br />
medicamente, accidentul de muncă, sarcina; Banii -cum se deschide un cont<br />
bancar, efectuarea plăţilor, Proton - pentru plăţile cu mărunţiş, plata prin "self -<br />
banking", plata prin domiciliaţie, cărţile de credit, impozitele; Locuinţa -<br />
chiriaşul şi proprietarul, locuinţele sociale, prime şi subvenţii acordate de către<br />
stat, instalaţii de utilitate publica, gunoiul menajer; Învaţământul - centrele de<br />
instruire ale adulţilor, <strong>în</strong>vaţământul pentru promovare socială; Piaţa muncii -<br />
cine (nu) are drept de muncă <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, cine vă poate ajuta să căutaţi de lucru, a<br />
munci ca angajat, salariul, sindicatul, posibilităţi de <strong>în</strong>trerupere a muncii fără<br />
rezilierea contractului, concediu educativ plătit, pensia, concedierea/demisia,<br />
a munci ca independent, şomajul, slujbele pentru absolvenţi.<br />
Din aprilie 2008 s-a creat un Serviciu de permanenţă <strong>în</strong> limba română<br />
<strong>în</strong> cadrul Serviciului de integrare ATLAS, Carnotstraat 110, B-2060 Anvers.<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 57<br />
S TA B I L I R E A Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
6
6<br />
S TA B I L I R E A Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Numere de telefon utile:03 227 70 49 sau 03 227 70 50. Pentru toate cursurile<br />
de integrare socială <strong>în</strong> limba română şi pentru serviciul orăşenesc de traduceri<br />
de la Anvers, persoana de contact este Cornelia Van Bouwel - Email:<br />
corneliavanbouwel@skynet.be.<br />
Adrese utile <strong>în</strong> marile oraşe:<br />
*Onthaalbureau Inburgering stad Antwerpen (PINA)<br />
Adresa:Carnotstraat 110, 2060 Antwerpen<br />
Tel:032277000; Fax: 032277171; E-mail: pina@stad.antwerpen.be;<br />
www.antwerpen.be.<br />
*Onthaalbureau Inburgering Brussel - (Bon vzw Brussels onthaalbureau<br />
inburgering Nieuwkomers)<br />
Adresa: Phillipe de Champagnestraat 23, 1000 Brussel<br />
Tel: 02/501.66.80; Fax: 02/501.66.96; email: info@bonvzw.be;<br />
web:www.bonvzw.be/<br />
*Onthaalbureau Inburgering Gent (Kom-Pas Gent)<br />
Adresa: Kongostraat 42, 9000 Gent<br />
Tel: 09/265.78.40; Fax: 09/265.78.49; email: info@kompasgent.be;<br />
www.gent.inburgering.be<br />
*Onthaalbureau Inburgering Limburg - Hoofdvestiging: PRIC LIMBURG<br />
A d r e s a : H . v a n V e l d e k e s i n g e l 1 5 0 / 3 5 , 3 5 0 0 H a s s e l t<br />
Tel:011247800; Fax: 011247815; e-mail:onthaalbureau@limburg.be;<br />
www.limburg.inburgering.be<br />
*Hoofdvestiging : ONOV coördinatie en administratie<br />
Adresa: Voldersstraat 1, 9000 Gent<br />
Tel:09/267.79.20; Fax: 09/267.79.28; email:onov@onov.be;<br />
www.oostvlaanderen.inburgering.be<br />
*Vestiging Leuven<br />
Adresa: Diestsesteenweg 57, 3010 Kessel-Lo<br />
Tel: 016/47.43.11; Fax: 016/47 42 11; E-mail:<br />
onthaalbureau.leuven@vlaamsbrabant.be<br />
*Vestiging Kom-pas - regio Kortrijk<br />
Adresa: Pieter de Conincklaan 4, 8500 Kortrijk<br />
Tel:056/32.44.86; Fax: 056/32.44.87; E-mail: Kom-pas@onthaalbureauwvl.be<br />
*Vestiging Yambo - regio Brugge<br />
Adresa: Vlamingstraat 41, 8000 Brugge<br />
Tel: 050/34.88.08; Fax: 050/34.88.07; E-mail: yambo@onthaalbureau-wvl.be<br />
Racordarea la utilităţi<br />
58 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Gaz şi electricitate; apa<br />
Pentru Bruxelles există o singură societate furnizoare: SIBELGA -<br />
ELECTRABEL, Chausèe d'Ixelles 133, 1050, Bruxelles, Tel: +32 2 549 41 00,<br />
www.electrabel.be. Puteţi alege modul de facturare: lunar, bilunar, trimestrial.<br />
Primele dvs. facturi sunt făcute pe baza consumului locatarului precedent. La<br />
intrarea <strong>în</strong> locuinţă se face citirea contorului şi se notează <strong>în</strong> documentul numit<br />
"Starea la faţă locului". De asemenea, cereţi de la societatea furnizoare de<br />
gaz/electricitate, să vă trimită un formular de citire a indexului. Formularul,<br />
semnat <strong>în</strong> 3 exemplare de către părţi - din care un exemplar va fi trimis la<br />
societatea furnizoare, va sta la baza facturilor care se vor stabili pe numele dvs.<br />
Pentru apă, există tot o singură companie pentru Bruxelles:<br />
Compagne Intercommunale Bruxelloise d'Eau -www.cibe.be. Facturarea se<br />
face anual, <strong>în</strong> funcţie de consum dar şi de numărul de persoane <strong>în</strong>registrate la<br />
adresă. Se plateşte apa consumată dar şi apa uzată.<br />
Teledistribuţie - TV - Internet - Telefonie fixă şi mobilă<br />
Există diferiţi furnizori, dar piaţa <strong>în</strong> general nu este foarte<br />
competitivă. Există companii care oferă şi pachete complete: telefon, internet,<br />
cablu TV. În privinţa internetului, există doar două firme care deţin monopolul,<br />
chiar dacă <strong>în</strong>tre timp au mai apărut şi unii furnizori mai mici, care acţionează<br />
mai mult local. De consultat ofertele lor pe internet: www.e-levenabe;<br />
www.voo.be; www.scarlet.be; www.tele2.be; www.telenet.be; www.belgiantelecom.be.<br />
Accesul la internet se face fie de pe o linie de telefon clasică, fie de<br />
pe o linie ADSL sau <strong>în</strong>că, <strong>în</strong> unele zone, via cablul de la televiziune. În general,<br />
nu puteţi alege dvs. personal operatorul prin cablu tv, depinde de zona<br />
geografică unde staţi. La Bruxelles, Gent, Leuven şi Aalst exista posibilitatea<br />
Clearwire - Instant Internet, nu necesită o linie de telefon clasică. O altă<br />
posibilitate de Internet instant este dată de firme ca Mobistar - mini modemuri<br />
uşor de purtat <strong>în</strong> buzunar, oriunde.<br />
Pentru televiziune, o altă soluţie ar fi instalarea unei antene satelit<br />
(aici poate fi avută <strong>în</strong> vedere posibilitatea de a recepţiona şi canalele româneşti<br />
de televiziune) dar acest lucru este condiţionat de posibilitatea fizică de<br />
plasare a antenei precum şi de acordul primăriei dar şi al<br />
proprietarului/asociaţiei de proprietari (există primării care nu permit<br />
instalarea antenelor satelit). În ceea ce priveşte telefonia fixă, pentru<br />
racordarea la reţea există o singură companie: BELGACOM -<br />
www.belgacom.be; după instalarea liniei puteţi face apel la serviciile altor<br />
furnizori, la alegerea dvs.<br />
Pentru telefonia mobilă - există pe piaţă <strong>în</strong> momentul de faţă 3 mari<br />
operatori: PROXIMUS - www.proximus.be (legat de Belgacom), MOBISTAR -<br />
S TA B I L I R E A Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
6<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 59
6<br />
S TA B I L I R E A Î N B E L G I A<br />
www.mobistar.be şi BASE- www.base.be. Este posibil să schimbaţi operatorul<br />
păstrând <strong>în</strong>să numărul de telefon. Pentru convorbiri <strong>în</strong> România puteţi folosi<br />
www.ortelmobiel.be care are tarife foarte mici sau cabinele telefonice de la<br />
Internet-Cafe unde preţul este <strong>în</strong>tre 11-20 cenţi/minut. Alte posibilităţi: prin<br />
apelarea unui număr al unei societăţi de telefonie www.belkraker.be sau<br />
www.directbellen.be - preţurile pentru România sunt de la 2 cenţi /minut, <strong>în</strong>să<br />
atenţie se pot schimba lunar. EuroVoice oferă servicii de telefonie VoIP la tarife<br />
reduse cu România si alte tări, permiţând portabilitatea numărului și<br />
mobilitate. Pentru detalii accesați adresa web: www.eurovoice.ro sau tel:<br />
0484 63 90 92 (<strong>în</strong> BE) sau 0317 10 00 71 (<strong>în</strong> RO). De asemenea, puteţi instala pe<br />
calculator programe care vă ajută să sunaţi ieftin nu doar <strong>în</strong> România, ci şi spre<br />
multe alte destinaţii din Europa, de multe ori apelurile pe fix fiind gratuite:<br />
www.internetcalls.com; www.12voip.com; www.justvoip.com;<br />
www.skype.com.<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
60 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Capitolul 7<br />
A munci <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sNoi .. reglementări privind libertatea de mişcare a<br />
muncitorilor<br />
sPermise de muncă <strong>în</strong> 5 zile. Meseriile "critice"<br />
sDeclaraţia Limosa<br />
sExpat - statutul fiscal al cadrelor străine<br />
sStatutul de independent<br />
sAjutorul de independent<br />
sStatutul de independent complementar<br />
sStatutul de angajat<br />
sConflicte de muncă, intervenţia sindicatului<br />
sA munci ca şi "au pair"<br />
sContribuţii şi drepturi sociale, inclusiv pentru românii fără acte<br />
sNoi reguli pentru combaterea muncii la negru<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
7<br />
Noi reglementari privind libertatea de mişcare a muncitorilor<br />
Serviciul Public Federal pentru locuri de muncă şi integrare socială din<br />
<strong>Belgia</strong> a adus recent lămuriri privind libertatea de mişcare a muncitorilor <strong>în</strong><br />
<strong>Belgia</strong>. Începând cu data de 5 decembrie 2008, s-a decis extinderea cu <strong>în</strong>că trei<br />
ani, pâna la 1 ianuarie 2012, a restricţiilor privind accesul liber pe piaţa<br />
muncii impuse imigranţilor din România şi Bulgaria. Motivele invocate de<br />
cabinetul belgian au fost criza financiară globală şi rata ridicată de şomaj din<br />
zonele de sud ale ţarii. Decizia Belgiei este urmarea unor măsuri similare luate<br />
recent de către Olanda şi Luxemburg. <strong>Belgia</strong> a fost una dintre ţările UE care au<br />
impus restricţii de doi ani pe piaţa muncii cetăţenilor din România şi Bulgaria,<br />
la data aderării celor două state la blocul comunitar – 1 ianuarie 2007. La doi<br />
ani de la ultimul val de extindere, statele membre UE pot prelungi<br />
reglementările temporare referitoare la accesul noilor membri UE pe piaţa<br />
muncii cu <strong>în</strong>că trei ani. Ulterior, ele pot decide aplicarea <strong>în</strong> continuare a<br />
restricţiilor timp de <strong>în</strong>că doi ani – perioada totală fiind aşadar de şapte ani de la<br />
aderarea României şi Bulgariei.<br />
Românii au <strong>în</strong> prezent nevoie de un permis de muncă pentru a putea<br />
lucra legal <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> şi trebuie să se facă dovada că pe piaţa belgiană a muncii<br />
nu a fost identificat un lucrător pentru postul pe care se doreşte angajarea<br />
cetăţeanului român, motiv pentru care românii pot lucra doar dacă obţin un<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 61
7<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
permis de muncă de la autorităţile competente.<br />
Potrivit Oficiului pentru Migraţia Forţei de Muncă (OMFM), legislaţia<br />
belgiană prevede 3 categorii de permis de muncă: de tip A, cu o durată<br />
nelimitată, valabil pentru toate profesiile salariate, de tip B, cu valabilitate<br />
determinată, de maximum 12 luni, care dă dreptul la ocuparea unui loc de<br />
muncă doar la un angajator şi de tip C, cu durată determinată şi valabil pentru<br />
toate profesiile salariate. Pentru angajaţii titulari ai unui permis de muncă de<br />
tip A, nu se cere nici o autorizare de ocupare a unui loc de muncă, <strong>în</strong>să<br />
documentul îşi pierde valabilitatea dacă deţinatorul său lipseşte din ţară<br />
pentru o perioadă mai mare de un an (numai dacă aceasta absenţă nu a<br />
antrenat pierderea dreptului sau a autorizaţiei sale de şedere). Permisul de<br />
muncă de tip B se acordă din oficiu muncitorului interesat, ca urmare a<br />
acordării către angajator a autorizaţiei de ocupare a forţei de muncă. Durata de<br />
valabilitate a permisului este aceeaşi cu durata de valabilitate a autorizaţiei<br />
acordată angajatorului. Pentru permisul de tip C nu este necesară obţinerea<br />
autorizaţiei, dar atât permisul C cât şi B îşi pierd valabilitatea dacă deţinatorul<br />
pierde dreptul sau autorizaţia de şedere, iar dacă cetăţeanul părăseşte ţara<br />
definitiv este obligat să restituie permisul la administraţia comunală.<br />
Autorizaţia de ocupare se acordă <strong>în</strong> baza dovezii că nu s-a găsit pe<br />
piaţa belgiană a muncii un lucrător pentru postul respectiv. În cazul membrilor<br />
de familie ai cetăţenilor români, cum ar fi soţul/soţia sau descendenţii sub 21<br />
de ani care sunt <strong>în</strong> grija lor, oricare ar fi naţionalitatea acestora, nu se ţine<br />
seama de prevederile privind dovedirea situaţiei de pe piaţa muncii.<br />
Prevederea se aplică doar dacă membrii de familie locuiesc legal <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, iar<br />
lucrătorul a fost admis pe piaţa muncii pentru o perioadă de cel puţin 12 luni<br />
sau dacă de la data aderării au locuit legal cel puţin 18 luni <strong>în</strong> acest stat.<br />
Acordarea autorizaţiei se face după semnarea de către angajator şi angajat a<br />
unui contract de muncă. Pentru muncitorul care lucrează pentru prima dată <strong>în</strong><br />
<strong>Belgia</strong>, cererea trebuie să fie <strong>în</strong>soţită de un certificat medical din care sa reiasă<br />
ca este apt de muncă. Actul poate fi eliberat cu cel mult 3 luni <strong>în</strong>ainte de data<br />
depunerii cererii şi, dacă este cazul, va fi tradus <strong>în</strong> una din limbile regiunii<br />
competente pentru eliberarea permisului de muncă.<br />
Autorizaţia de ocupare a forţei de muncă şi permisul de muncă nu se<br />
eliberează dacă cererea conţine date incomplete sau incorecte, dacă<br />
prevederile legii şi a hotarârilor sale de executare nu sunt <strong>în</strong>deplinite sau dacă<br />
ocuparea forţei de muncă este contrara ordinii publice sau siguranţei publice,<br />
legilor şi reglementărilor, sau convenţiilor şi acordurilor internaţionale <strong>în</strong><br />
materie de recrutare şi de ocupare a unui loc de muncă de catre muncitorii<br />
străini. Mai multe informaţii asupra subiectului se găsesc la adresele:<br />
www.emploi.belgique.be, www.omfm.ro şi www.vmc.be. Alte linkuri utile:<br />
www.diplomatie.be, www.eurovisa.info, www.emploi.wallonie.be,<br />
www.bruxelles.irisnet.be, www.vlaanderen.be/werk, www.dglive.be.<br />
62 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Permise de muncă <strong>în</strong> 5 zile. Meseriile "critice”<br />
Foarte multă vreme <strong>Belgia</strong> nu a fost considerată o destinaţie de top<br />
pentru românii aflaţi <strong>în</strong> căutarea unui loc de muncă mai bine plătit decât <strong>în</strong><br />
propria ţară, dar lucrurile s-au schimbat, cei mai "favorizaţi" fiind românii cu<br />
<strong>în</strong>altă calificare. O astfel de categorie profesională care patrunde mai uşor pe<br />
piaţa belgiană a muncii este personalul medical. Spitalele traversează o criză<br />
de angajaţi fară precedent, urmarea fiind importul de forţă de muncă.<br />
Reprezentanţii firmelor de recrutare afirmă că cele mai multe sunt cererile de<br />
asistente medicale.<br />
În cazul <strong>în</strong> care doresc să ocupe un loc de muncă <strong>în</strong>tr-una din<br />
meseriile critice - meserii pentru care piaţa belgiană a muncii este <strong>în</strong><br />
imposibilitatea de a satisface oferta de locuri de muncă - pentru obţinerea<br />
permisului de muncă românii vor beneficia de o procedură accelerată şi<br />
simplificată de doar 5 zile, masură introdusă <strong>în</strong> 2006. Atenţie! Acest lucru este<br />
de multe ori pur teoretic, procedura fiind diferită <strong>în</strong> cele 3 regiuni: valonă,<br />
flamandă şi regiunea Bruxelles. Practica ne arată că aceste demersuri sunt<br />
aproape imposibil de realizat <strong>în</strong> 5 zile, datorită procedurilor birocratice.<br />
Procedura este următoarea: angajatorul belgian introduce la Administraţia<br />
regională competentă, cererea de autorizare de ocupare, formular tip, la care<br />
anexează următoarele documente:<br />
- copie a contractului de muncă semnat de către angajator, <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong><br />
care legea solicită un contract scris;<br />
- copie a paşaportului lucrătorului, dacă acesta nu este <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, sau o<br />
copie a documentului eliberat de primăria de resort care atestă situaţia legală<br />
de sejur a lucrătorului, dacă acesta este deja prezent <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
În principiu, autorizaţia de ocupare va fi eliberată <strong>în</strong> următoarele 5<br />
zile lucrătoare. Angajatorul trebuie să <strong>în</strong>mâneze angajatului o copie a<br />
autorizaţiei, <strong>în</strong> aşteptarea eliberării permisului de muncă de tip B. Copia ţine<br />
loc de permis de muncă provizoriu. Administraţia regională va transmite<br />
permisul de muncă, pentru a fi <strong>în</strong>mânat lucrătorului, fie la administraţia<br />
comunală aferentă locului de rezidenţă <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, fie la Administraţia comunală<br />
aferentă locului <strong>în</strong> care este stabilită <strong>în</strong>treprinderea, dacă angajatul nu este<br />
<strong>în</strong>că rezident <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
Condiţiile au fost reglementate prin Decretul regal din 19 decembrie<br />
2006. Informaţii suplimentare privind acordarea permiselor de muncă pot fi<br />
obţinute de la: Ministerul Comunitaţii flamande - Administraţia locului de<br />
muncă, Ministerul Regiunii Bruxelles - Administraţia Economiei şi Locului de<br />
Muncă şi Ministerul Regiunii Valone - Direcţia Generală a Economiei şi a Locului<br />
de Muncă.<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
7<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 63
7<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
În momentul actual, aceasta ar fi "harta" profesiilor care <strong>în</strong>registrează<br />
deficit de personal:<br />
I. În Valonia: ingineri, <strong>în</strong>văţători, asistenţi medicali, chimişti,<br />
farmacişti, biologi, funcţionari <strong>în</strong> asigurări, responsabili <strong>în</strong> gestionarea curentă<br />
a <strong>în</strong>treprinderilor, contabili, responsabili <strong>în</strong> vânzări şi produse, informaticieni,<br />
desenatori, tehnicieni <strong>în</strong> diverse domenii (auto, telecomunicaţii, etc.),<br />
operatori maşini-unelte, instalatori, tinichigii, carosieri, ţevari, fochişti, sudori,<br />
cazangii fier, electricieni şi asimilaţi, electromecanici şi asimilaţi, muncitori <strong>în</strong><br />
industria lemnului, dulgheri, pictori, tâmplari, zidari, faianţari, bucătari,<br />
gestionari restauratori, patiseri/brutari, măcelari.<br />
II. În comunitatea germanofonă: diriginte şantier, şef şantier,<br />
muncitor <strong>în</strong> extracţia şi prelucrarea pietrei, zidar şi faianţar, zugrav specializat<br />
<strong>în</strong> plafoane şi stucatura, betonist, turnător sapă, sticlar, dulgher acoperişuri,<br />
carmangeriu, tranşator, inginer IT, informatician, hotelier specializat, bucătar,<br />
ajutor bucătar, chelner, ajutor infirmier, tehnician agronom, muncitor <strong>în</strong><br />
agricultură şi gradinărit, ajutor <strong>în</strong> zootehnie, şofer camion, muncitor <strong>în</strong><br />
turnătorie, topitor, frezor, strungar, mecanic, lăcătuş, asamblor şi montator<br />
maşini, lăcătuş de reparaţii, mecanic auto, mecanic camioane, sudor,<br />
desenator tehnic, desenator <strong>în</strong> construcţii, electrician, electromecanic,<br />
electronist, macaragiu, asistent medical specializat, asistent medical licenţiat,<br />
secretară de direcţiune, secretară/ajutor secretariat, personal economic,<br />
personal juridic, personal contabil, personal bancar, cercetător <strong>în</strong> economie,<br />
personal coordonator, coordonator vânzări, personal gimnastică medicală,<br />
ergoterapeut, ajutor farmacist, <strong>în</strong>văţător <strong>în</strong> ciclul secundar, colaborator <strong>în</strong><br />
serviciul extern, casier, vânzător, responsabil stoc, asistent social, consilier<br />
pentru probleme de muncă şi profesionale, administrator imobil, şofer<br />
autobuz, personal pentru călcat.<br />
III. În Flandra: inginer, asistent farmacist, personal medical şi de<br />
<strong>în</strong>grijire calificat, desenator, tehnician, contabil, informatician specializat,<br />
responsabil <strong>în</strong> vânzări şi marketing, management general, responsabil<br />
producţie, lucrător agricol şi horticol, pietrar, marinar (pe apele interioare),<br />
şofer, ţesător, fabricant de ţipare, strungar, montator, instalator instalaţii<br />
sanitare şi <strong>în</strong>călzire centrală, sudor, tâmplar, dulgher, zidar, faianţar,<br />
stucatorist, meşter sticlar, ţiglar-şindrilar, tipograf, brutar, macelar, operator<br />
producţie alimentară, macaragist, maşinist şantiere.<br />
IV. În Regiunea Bruxelles: arhitect (construcţii civile), inginer (<strong>în</strong><br />
lucrări publice şi private), asistent medical, profesor de engleză <strong>în</strong><br />
<strong>în</strong>vaţământul secundar inferior, <strong>în</strong>vaţător <strong>în</strong> <strong>în</strong>văţământul primar şi preşcolar,<br />
desenator <strong>în</strong> construcţii mecanice şi desenator <strong>în</strong> arhitectură, asistent social<br />
neerlandofon, tehnician <strong>în</strong> transmişii de date şi comutatii mecanice, tehnician<br />
<strong>în</strong> electronică, tehnician <strong>în</strong> climatizare, tehnician cu diplomă (<strong>în</strong><br />
electromecanică/construcţii/electricitate/electronică), contabil,<br />
64 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
informatician (inginer de soft, inginer de sistem, help desk, creator de site web,<br />
administrator de site web, webmaster, analist programator, programator,<br />
tehnician de <strong>în</strong>treţinere, gestionar de reţea), consilier de direcţie (cadru/<br />
director comercial/director personal/analist financiar/responsabil de proiect),<br />
secretar, traducător, funcţionar <strong>în</strong> serviciul juridic, administrator de case de<br />
comerţ, instalator sanitar, electrician, tehnician <strong>în</strong> electromecanică, mecanic<br />
auto (electromecanic) şi camionagiu (mecanic de vehicule cu motor),<br />
montator de schele, zidar şi faianţar.<br />
Pentru traducători există un deficit pe segmentul olandeză - franceză,<br />
franceză -engleză şi a combinaţiilor rare, cum ar fi de exemplu: din<br />
franceză/olandeză spre rusă, chineză, japoneză ....<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
Declaraţia Limosa<br />
Declaraţia obligatorie Limosa - <strong>în</strong>ainte de a <strong>în</strong>treprinde parţial sau <strong>în</strong><br />
<strong>în</strong>tregime activităţi <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, ca angajat sau independent non belgian, trebuie<br />
să declaraţi aceste activitaţi. Stagiarii care efectuează parţial sau integral<br />
stagiul <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> trebuie de asemenea să se declare. De la data de 1 aprilie 2007<br />
a devenit obligatorie menţionarea activităţii <strong>în</strong> LIMOSA, pentru toţi<br />
subantreprenorii străini care lucrează temporar <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> (prin site-ul<br />
www.limosa.be, prin fax sau scrisoare). Cei ce se <strong>în</strong>scriu pot fi muncitori<br />
detaşaţi, stagiari sau <strong>în</strong>treprinzători particulari independenţi. Şeful şi clientul<br />
(cel care dă comanda) trebuie să prezinte un L1 (= dovada de declaraţie) pentru<br />
fiecare străin detaşat care lucrează <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
Următoarele documente sunt necesare:<br />
1. L1, dovada declaraţiei date <strong>în</strong> Limosa pentru fiecare <strong>în</strong>treprinzător<br />
particular independent, angajat şi stagiar care lucrează temporar <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
2. Documentele de şedere valabile ale <strong>în</strong>treprinzatorilor particulari<br />
independenţi, angajaţii şi stagiarii care lucrează temporar; este vorba despre<br />
anexa 3, anexa 22 sau un atestat de <strong>în</strong>matriculare B sau un permis de şedere<br />
pentru rezidenţii Uniunii Europene.<br />
3. Document valabil de detaşare E101 sau E102.<br />
4. Autorizaţia de a munci <strong>în</strong>tr-un alt stat membru al UE.<br />
5. Dovada de <strong>în</strong>scriere a <strong>în</strong>treprinderii din strainătate <strong>în</strong> PDOK (=<br />
sistemul de timbre <strong>în</strong> construcţii). PDOK este oficiul patronal de organizare şi<br />
de control al sistemului de asigurare a existenţei.<br />
6. Certificat de aptitudini ca <strong>în</strong>treprinzător (cunoaşterea profesiunii şi<br />
gestiunea <strong>în</strong>treprinderii), trebuie să corespundă reglementărilor privind<br />
stabilirea <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
7. Dovada de <strong>în</strong>registrare ca antreprenor pentru lucrări <strong>în</strong> construcţii<br />
<strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
8. Dovada de afiliere la un birou social. De preferinţă unul belgian.<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 65<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
7
7<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Pe facturi trebuie să fie menţionate următoarele: numărul de<br />
<strong>în</strong>treprindere, numărul dvs. din registrul de persoane fizice pentru o societate,<br />
numărul de <strong>în</strong>registrare ca antreprenor, cel puţin un număr de cont bancar,<br />
data facturii, numărul de ordine, numele şi adresa dvs., forma juridică,<br />
numărul dvs. de TVA, numele, adresa şi numărul de TVA al clientului, data<br />
<strong>în</strong>cheierii lucrărilor, descrierea lucrărilor executate, suma exclusiv TVA, norme<br />
TVA şi suma TVA, eventual şi motivul normei de TVA.<br />
Expat - statutul fiscal al cadrelor străine<br />
Regimul special de impozitare al cadrelor străine se aplică, <strong>în</strong> anumite<br />
condiţii, străinilor detaşaţi <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> <strong>în</strong> interes de serviciu sau angajaţi direct.<br />
Pentru a accede la acest regim special de expat, persoana interesată trebuie să<br />
<strong>în</strong>deplinească o serie de condiţii:<br />
- să aibă naţionalitate străina (regimul nu se aplică persoanelor cu<br />
naţionalitate belgiană, chiar dacă acestea au avut dubla naţionalitate)<br />
- să fie <strong>în</strong>cadrat, ceea ce <strong>în</strong>seamnă ca funcţia necesită cunoştinţe şi<br />
responsabilitaţi particulare; dar şi personalul specializat <strong>în</strong>tr-un anumit<br />
domeniu poate beneficia de regim special - este vorba <strong>în</strong> mod deosebit de<br />
acele persoane care au o specializare pentru care este dificil, sau chiar<br />
imposibil, de a se recruta din <strong>Belgia</strong>. Avantajaţi - cercetătorii care lucrează <strong>în</strong><br />
laboratoare sau centre de cercetare ştiinţifică belgiene sau străine<br />
- exercitarea profesiei <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> trebuie să fie de natură temporară<br />
Unele indemnizaţii plătite de către angajator nu constituie<br />
remuneraţie impozabilă pentru angajat, fiind considerate ca taxe pentru<br />
angajator. Angajatul străin îşi păstrează calitatea de non-rezident, ceea ce<br />
<strong>în</strong>seamnă că nu este supus impozitului decât exclusiv pentru veniturile<br />
realizate <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>; remuneraţia aferentă activităţii profesionale efectuate <strong>în</strong><br />
străinătate nu este impozabilă <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Dobândirea statutului de expat este<br />
supusă unei cereri unice introdusă de către angajator, <strong>în</strong> maximum 6 luni de la<br />
prima zi a lunii următoare <strong>în</strong>ceperii activitaţii sau detaşării <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Informaţii<br />
suplimentare se găsesc la adresele: www.mineco.fgov.be/enterprises şi<br />
www.expatica.com - Expatica: Europe’s leading lifestyle portal for<br />
internationals living abroad. Cererile trebuiesc depuse la: AFER - Bureau<br />
Central de Taxation Etranger; Boulevard Roi Albert II, 33 (North Galaxy Tour<br />
B7), 1000 Bruxelles; tel.02/5769002; fax 02/57617 78; e-mail:<br />
bct.cd.bruxelles.etr@minfin.fed.be.<br />
Pe scurt, avantajele statutului de expat sunt: chiria (fără a socoti şi<br />
cheltuielile de <strong>în</strong>treţinere) este deductibila din salariul impozabil, iar <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong><br />
care deveniţi chiar dvs. proprietarul locuinţei se poate deduce echivalentul<br />
unui procent din valoarea cadastrală; toate zilele lucrate <strong>în</strong> afara Belgiei<br />
(numărate printr-un mecanism special) nu se taxează (deci câştigul este brut<br />
66 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
"<strong>în</strong> mână", pentru acele zile). Există <strong>în</strong>să criterii foarte stricte pentru a obţine<br />
statutul de expat:<br />
- angajatorul trebuie să <strong>în</strong>deplinească anumite condiţii pentru a<br />
putea cere acest tratament fiscal şi tot el este singurul care are drept de a face<br />
cererea<br />
- pentru a se califica la statutul de expat, cel <strong>în</strong> cauza trebuie să<br />
dovedească:<br />
- 1. la momentul primului contact cu angajatorul (interviul, de<br />
exemplu), era rezident <strong>în</strong> altă ţară decât <strong>Belgia</strong><br />
- 2. are <strong>în</strong> continuare legături cu ţara <strong>în</strong> care a fost anterior rezident<br />
(de exemplu proprietate imobiliară, conturi, asigurări de viaţă sau de pensii<br />
private etc.) şi evident această ţară nu trebuie neaparat să fie ţara de<br />
cetăţenie.<br />
În fapt, statutul de expat îmbină avantajele şi obligaţiile standard din<br />
sistemul belgian cu anumite avantaje fiscale suplimentare specifice statutului<br />
de non-resident fiscal. Un criteriu important este că soţul/soţia să nu aibă<br />
venituri <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Pe acest site veţi găsi o broşură care explică foarte bine<br />
statutul de expat: www.hrservices.be/ias/docs.<br />
Statutul de independent<br />
Ce <strong>în</strong>seamnă pe scurt a fi independent? Alegi singur pentru cine<br />
lucrezi, când şi cât vrei să lucrezi, îţi plăteşti toate contribuţiile sociale ce<br />
decurg din activitatea desfaşurată, <strong>în</strong>grijirea medicală, asigurări, pensia,<br />
impozitele şi salariul... Mulţi angajatori preferă acest gen de lucrători pentru că<br />
"angajarea" lor este mai simplă decât <strong>în</strong> cazul unui salariat. În cazul <strong>în</strong> care<br />
partenerul unui independent (soţ/soţie) nu lucrează şi este considerat "<strong>în</strong><br />
<strong>în</strong>treţinere", atunci vor exista anumite scutiri la impozit. La fel şi pentru copiii<br />
aflaţi <strong>în</strong> <strong>în</strong>treţinere. Atenţie, <strong>în</strong> general <strong>în</strong>tr-o familie <strong>în</strong> care ambii soţi lucrează,<br />
impozitarea va fi mult mai mare.<br />
Pentru <strong>în</strong>scrierea ca independent este necesară dovada că aveţi<br />
noţiuni de gestiune. Diploma de Bacalaureat obţinută <strong>în</strong>ainte de 30.09.2000<br />
este suficientă! Pentru ghişeul de <strong>în</strong>treprinderi nu mai este nevoie de<br />
traducere şi nici de apostilare, existând o convenţie <strong>în</strong>tre România şi <strong>Belgia</strong><br />
care exclude aceste formalitaţi. Actele costa 73 EUR şi se obţin <strong>în</strong> aceeaşi zi,<br />
ceea ce reprezintă o mare diferenţă faţă de perioada anterioară.<br />
În <strong>Belgia</strong> numai câteva meserii (42 la numar) sunt reglementate şi protejate,<br />
celelalte pot fi practicate liber. Meseriile reglementate nu trebuiesc<br />
confundate cu profesiile libere - medic, farmacist, dentist, avocat, arhitect,<br />
contabil, traducător, notar, agent imobiliar, etc., care sunt protejate oricum.<br />
Pentru a practica aceste meserii trebuie o dovadă de studiu a lor (diploma,<br />
certificat) sau a faptului că aţi fost instruiţi - cunoştinţele teoretice pot fi<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
7<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 67
7<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
<strong>în</strong>locuite cu dovada cunoştinţelor practice. Se pot alege din start câte activităţi<br />
(nereglementate) doriţi, cu cât mai multe cu atât mai bine, pentru că ulterior<br />
dacă vreţi să adăugaţi o nouă activitate, veţi plati de fiecare data cei 73 euro.<br />
Lucrator independent poate fi orice persoană fizică care exercită o activitate<br />
profesională, pentru care nu <strong>în</strong>cheie un contract de muncă, deci nu este supus<br />
statutului de salariat. Activitatea poate fi prestată cu titlu exclusiv sau<br />
cumulată cu o altă activitate profesională. Condiţii pentru independent: să fie<br />
major, sa aibă naţionalitate europeană sau o carte profesională. Activitatea de<br />
independent poate fi desfaşurată ca persoană fizică autorizată sau ca<br />
independent cu statut de asociat <strong>în</strong> cadrul unei societaţi. În cadrul acestui<br />
statut există reguli bine determinate privind capitalul de pornire, formalităţile<br />
de constituire, de gestionare, responsabilităţile, modul de taxare, pierderile<br />
fiscale, <strong>în</strong>cetarea activităţii, faliment.<br />
Prin definiţie, independentul nu este un salariat! ceea ce <strong>în</strong>seamnă că<br />
trebuie să cotizeze singur la asigurările sociale, să se afilieze la o casă de<br />
asigurări sociale şi la un serviciu de asigurări de sănătate = mutualitate.<br />
Beneficiază de un număr de <strong>în</strong>treprindere cu care va fi <strong>în</strong>registrat la BCE, număr<br />
utilizat obligatoriu <strong>în</strong> relaţiile cu autorităţile administrative şi judiciare sau cu<br />
alte persoane fizice. Cotizaţiile sociale sunt obligatorii şi aduc un minimum de<br />
protecţie socială; ele sunt calculate nu pentru anul <strong>în</strong> curs, ci pe baza<br />
veniturilor profesionale nete obţinute cu 3 ani <strong>în</strong>ainte. Astfel, din veniturile<br />
profesionale brute se deduc cheltuielile profesionale, iar venitul profesional<br />
net va constitui baza de calcul pentru stabilirea cuantumului cotizaţiilor sociale<br />
(de exemplu pentru anul 2009, cotizaţiile se vor stabili <strong>în</strong> funcţie de nivelul<br />
veniturilor profesionale din 2006). Cotizaţiile sociale se achită trimestrial, <strong>în</strong><br />
caz de neplată până <strong>în</strong> ultima zi a trimestrului <strong>în</strong> curs, se aplică majorări. Anual,<br />
sumele sunt indexate <strong>în</strong> funcţie de nivelul de venituri. În primul an de<br />
activitate, cotizaţia se va plăti forfetar, iar după 3 ani se va recalcula <strong>în</strong> funcţie<br />
de veniturile obţinute <strong>în</strong> primul an de activitate. La <strong>în</strong>ceputul fiecărui an, se<br />
completează o fişă roz - "Listing des clients assujetis à la TVA" - lista cu clienţii<br />
pe care îi aveţi şi care au număr de TVA; se depune până <strong>în</strong> luna martie, altfel<br />
amenda este de 2.500 EUR. Lunar veţi plăti asigurarea medicală - mutualitatea<br />
- şi anual o taxă pe sediul <strong>în</strong>treprinderii, unde se afla biroul firmei - chiar dacă-i<br />
doar un simplu flat <strong>în</strong>chiriat. În fiecare an, <strong>în</strong>ainte de luna iunie veţi face<br />
declaraţia de impozit pe venit. Este recomandat să faceţi un "vărsământ<br />
anticipat" <strong>în</strong> funcţie de veniturile obţinute (<strong>în</strong> plus, puteţi beneficia de reduceri<br />
de câteva procente ale impozitelor); <strong>în</strong> lipsa acestui vărsământ impozitul va fi<br />
majorat cu câteva procente.<br />
Se pot urma şi cursuri de gestiune pentru independenţi, organizate şin<br />
limba română, prin interpret, dacă există suficiente cereri. După obţinerea<br />
numărului de <strong>în</strong>treprindere (care este acelaşi cu numarul de TVA) vă prezentaţi<br />
la Ministerul Finanţelor, Direcţia de administraţie TVA, pentru a definitiva<br />
68 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
formalitaţile. În general, eliberarea cardului SIS de plastic de la mutualitate<br />
poate dura, dar <strong>în</strong>tre timp sunteţi asiguraţi şi vă puteţi folosi de o dovadă de<br />
asigurare medicală sub forma de hârtie A4.<br />
Dacă sunteţi <strong>în</strong>registraţi pe activitatea de construcţii, mai există o<br />
etapă: cererea unui număr de <strong>în</strong>registrare ca şi antrepriză de construcţii (fr:<br />
"enregistrement comme entreprise de construction"). În practică, accesul la<br />
sectorul construcţiilor (prestaţii la particulari) este dificil fară acest numar.<br />
Dacă aveţi numărul, puteţi factura cu TVA de 6%, dacă nu, sunteţi obligaţi să<br />
adăugaţi un TVA de 21%, deci lucraţi mai scump decât concurenţii dvs. În plus,<br />
dacă antreprenorul este <strong>în</strong>registrat, particularul care a comandat lucrarea<br />
poate beneficia de anumite prime acordate de către stat. Dacă lucraţi <strong>în</strong><br />
sistemul "sous traitance" sau "co-contractant" atunci mai mult ca sigur că<br />
partenerul va cere acest număr de <strong>în</strong>registrare pentru facturile dvs care<br />
trebuie făcute <strong>în</strong> regimul TVA 0%. Cererea de <strong>în</strong>registrare se face la Comisia de<br />
<strong>în</strong>registare (fr: "Commission d'enregistrement provinciale") de pe teritoriul<br />
provinciei unde sunteţi <strong>în</strong>registrat ca independent. Acte necesare: de<br />
completat un formular special, copii după extrasul de activitate de<br />
independent, numărul de TVA, carte de identitate, cazier. Extrasul de cazier<br />
judiciar nu trebuie să fie mai vechi de 6 luni de la data eliberării. Formalitatea<br />
va dura circa o lună, iar Comisia va trimite prin scrisoarea recomandată<br />
numărul de <strong>în</strong>registare.<br />
Toate cheltuielile legate de activitatea profesională sunt deductibile<br />
de impozit. Puteţi alege să fiţi doar independent sau să va deschideţi o<br />
societate, SPRL, respectiv BVBA- caz <strong>în</strong> care aveţi nevoie din start de un notar<br />
care redactează statutul societăţii, plus să dispuneţi de capital social. Puteţi<br />
estima veniturile viitoare şi puteţi cere Casei de cotizaţii sociale să plătiţi de la<br />
<strong>în</strong>ceput o taxă trimestrială mai mare, oricum sunt bani pe care nu-i pierdeţi şi,<br />
<strong>în</strong> plus, sunt deductibili de la impozit. Mai multe informaţii: www.asd.be,<br />
www.libredoser.be şi www.mineco.fgov.be.<br />
Statutul de independent este pentru mulţi ceva gen "sperietoare",<br />
datorită taxelor şi mai ales a recalculării care se face după primii 3 ani de<br />
activitate. Taxe se plătesc <strong>în</strong> funcţie de venituri (câştiguri-cheltuieli) şi se<br />
percep de exemplu pentru 2007 <strong>în</strong> anul 2009. La <strong>în</strong>ceput se plăteşte<br />
contribuţia socială <strong>în</strong> valoare de aproximativ 600 EUR/trimestru, adică o sumă<br />
forfetară. După al 3-lea an, se recalculează contribuţia şi eventual se mai<br />
plăteşte ceva <strong>în</strong> plus sau se rambursează dacă s-a plătit prea mult.<br />
Independenţii reprezintă categoria cu cele mai mici pensii şi, <strong>în</strong> general, tot ce<br />
<strong>în</strong>seamnă <strong>în</strong>grijiri medicale costă mai mult. Interesaţi-vă din timp la casa de<br />
asigurări sociale care sunt repercursiunile <strong>în</strong> caz de şomaj, de faliment sau<br />
boală, pentru că pentru independeţi exista alte reglementări decât pentru<br />
salariaţi.<br />
IMPORTANT! Începând cu primul trimestru al anului fiscal 2009<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
7<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 69
7<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
declaraţia TVA pentru societăţi şi lucrătorii independenţi <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> se face<br />
electronic pentru persoanele care posedă o conexiune internet. Aplicaţia se<br />
numeşte Intervat şi poate fi accesată la adresa www.minfin.fgov.be, E services<br />
(exista versiuni <strong>în</strong> franceza şi neerlandeza). Puteţi testa aplicaţia cu ajutorul<br />
Url-ului de acceptare sau aveţi acces cu ajutorul unei cărţi electronice de<br />
identitate, a unui lector de citire şi a unui program instalat pe PC. Detalii la<br />
http://readers.eid.belgium.be sau <strong>în</strong>tre orele 7:00-20:00 la telefon<br />
02/788515.<br />
Ca independent, dacă aveţi probleme profesionale sau doriţi<br />
informaţii concrete, <strong>în</strong>drumări, asistenţă socială, există Sindicatul<br />
Independenţilor - Syndicat des Independants et des PME, cu sediul central la<br />
1332 Genval, Avenue Albert I-er 183, la nici 10 km de Bruxelles pe direcţia<br />
Wavre. Taxa de membru este 150€/an deductibilă. Înscrierea se poate face şi<br />
on-line - mai multe informaţii pe www.sdi.be.<br />
Alegerea statutului de "ajutor de independent" ("conjoint aidant" -<br />
franceză, "meewerkende echtgenoot" -neerlandeză)<br />
Un independent are posibilitatea de a face re<strong>în</strong>tregire familială,<br />
asigurând soţiei/soţului, respectiv familiei, condiţii legale de şedere <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
Aşadar, dacă unul din soţi este independent, celălalt poate lucra drept "soţ/<br />
soţie de ajutor de independent", dar nu este obligatoriu. Actele partenerului<br />
se obţin <strong>în</strong> baza actelor şi a statutului independentului. Statutul de "ajutor de<br />
independent" este interesant <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care: aveţi venituri mari din activitatea<br />
de independent şi doriţi să treceţi o parte <strong>în</strong> sarcina soţiei/soţului; aveţi prea<br />
mult de lucru şi doriţi ca partenerul să vă ajute; partenerul doreşte să lucreze<br />
alături de dvs. sau <strong>în</strong> sectorul de activitate prestat de dvs.<br />
Nu trebuie <strong>în</strong>să uitat că acest statut impune plata cotizaţiilor sociale<br />
trimestriale de minimum 250 EUR sau după caz suma integrală de 600 EUR.<br />
Actele necesare sunt: paşaportul, certificatul de naştere şi cel de căsătorie tip<br />
internaţional cu apostilă, declaraţie din partea independentului din care reiese<br />
că soţia/soţul este ajutorul său şi circa 70 EUR taxa. Statutul se obţine <strong>în</strong><br />
aceeaşi zi. Mai multe informaţii pe siteul: www.rsvz.be Dar ajutor de<br />
independent poate fi şi altcineva, nu exclusiv un membru al familiei.<br />
Independentul facturează serviciul sau lucrarea prestată şi plăteşte ajutorului<br />
pentru munca prestată, iar plata se trece pe cheltuieli. Persoana care ajută face<br />
propria declaraţie de impozit, dar nu are nevoie de contabil şi nici nu poate face<br />
deduceri TVA pentru cheltuielile profesionale. Mai există o variantă, aceea a<br />
ajutorului ocazional, pâna la maximum 3 luni pe an.<br />
În principiu <strong>în</strong>să, acte pentru şedere legală se obţin şi fară a apela la<br />
acest statut, tot pe baza actelor independentului, prin declarare şi <strong>în</strong>scriere<br />
directă la comună, primărie.<br />
70 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Exista o diferenţă:<br />
1. ajutorul de independent este cel care lucrează cu un independent,<br />
doar pentru că nu are diploma de bacalaureat, altfel ar deveni de la <strong>în</strong>ceput<br />
independent principal. Însă acesta plăteşte ca orice independent contribuţia<br />
socială integrală.<br />
2. soţul sau soţia unui independent poate lucra ocazional <strong>în</strong> firmă fără<br />
să plătească acele contribuţii; <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care lucrează constant <strong>în</strong> firma se<br />
poate afilia ca soţie/soţ de independent, cu obligaţia de a plati jumătate din<br />
contribuţia socială; astfel, conjoint aidant = meewerkende echtgenoot.<br />
Independent complementar<br />
O dată obţinut statutul de independent şi toate avantajele ce derivă<br />
din acesta (de exemplu, acte de şedere) nu este recomandat sa renunţaţi brusc<br />
la statut, chiar şi-n condiţiile <strong>în</strong> care veţi avea o slujbă ca şi angajat. Este posibil<br />
să cumulaţi activitatea de salariat cu cea de independent - statutul de<br />
independent cu titlu complementar, pentru care trebuie să prestaţi cel puţin<br />
jumătate de normă ca salariat.<br />
Trebuie să vă afiliaţi la o companie de asigurare şi să plătiţi o cotizaţie<br />
trimestrială. Totuşi, nu se va plăti cotizaţia dacă câştigul net este inferior unui<br />
prag minimal de câştig. Puteţi deduce TVA-ul, dar trebuie făcută o declaraţie<br />
fiscală alături de unele obligaţii de contabilitate; totuşi, dacă cifra de afaceri nu<br />
depăşeşte circa 5500 EUR/an, se poate plăti ca taxă o sumă forfetară, dar se<br />
pierde avantajul deducerii TVA-ului. În concluzie, statutul are avantajul<br />
simplificării formalităţilor administrative, singura obligaţie fiind depunerea<br />
anuală a unei liste cu clienţii <strong>în</strong>scrişi la administraţia fiscală. Contabilitate va fi<br />
redusă, dar atenţie, câştigurile obţinute din activitatea complementară se vor<br />
cumula cu celelalte obţinute şi vor fi taxate ca atare. Aşadar, aveţi dreptul să<br />
lucraţi ca angajat - şi nu doar <strong>în</strong> meseriile de pe listă, puteţi să vă păstraţi<br />
activitatea de independent <strong>în</strong> auxiliar (independent complementar), nu vi se<br />
retrag actele dobândite (de exemplu, cartea de identitate pe 5 ani) şi puteţi<br />
primi şi şomaj. Pe de alta parte, dacă sunteţi angajat pe perioadă determinată<br />
şi intraţi <strong>în</strong> şomaj, dar va hotărâţi să <strong>în</strong>cepeţi o activitate de independent,<br />
păstraţi dreptul la şomaj timp de 9 ani; deci, dacă societatea proprie da<br />
faliment, dupa 1 pâna la 8 ani, puteţi intra direct <strong>în</strong> şomaj. În caz de faliment<br />
după 9 ani, trebuie să prestaţi din nou un volum de muncă ce diferă <strong>în</strong> funcţie<br />
de vârstă. Mai multe informaţii despre cumularea statutului de angajat cu cel<br />
de independent complementar, puteţi afla pe pagina web: www.rsvzinasti.fgov.be.<br />
Un subiect contradictoriu este cel al "falsului" independent, care<br />
facturează doar pentru o singură firmă. Dar <strong>în</strong> principiu există jurisprudenţa <strong>în</strong><br />
domeniu, deci nu ar trebui să fie o problemă dacă lucraţi cu o singură firmă ca<br />
independent. În multe societăţi există colaboratori independenţi cu normă<br />
<strong>în</strong>treagă! Cel mai simplu exemplu - medicii care lucrează la un singur spital,<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
7<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 71
7<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
sunt independenţi la un singur loc de muncă. În <strong>Belgia</strong> nici un medic nu e<br />
salariat al spitalului (excepţie fac cadrele universitare din spitalele<br />
universitare). Important e să fiţi <strong>în</strong> regulă cu cotizaţiile sociale, taxele la fisc şi<br />
declaraţiile de TVA! Vă sfătuim să vă <strong>în</strong>conjuraţi de specialişti <strong>în</strong> domeniul fiscal<br />
integri şi cu experienţă <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> (contabil, expert-contabil).<br />
Drept de muncă pentru partenerul unui independent<br />
Soţia/soţul unui independent care are drept de şedere, se poate<br />
angaja cu permis de munca B <strong>în</strong> orice meserie, nu numai <strong>în</strong> meseriile critice.<br />
Angajatorul va depune o cerere pentru obţinerea unui permis de muncă B,<br />
care de fapt este o formalitate şi durează doar câteva zile, pentru că nu se va<br />
mai cerceta dacă acel angajator a <strong>în</strong>cercat să-şi găsesca <strong>în</strong>tâi angajaţi pe piaţa<br />
de muncă belgiană. Angajatorul depune dosarul la cel mai apropiat VDAB,<br />
ACTIRIS sau FOREM, care după verificare îl trimite la Serviciul de emigrări de la<br />
Ministerul Muncii. Pentru au-pair, stagiari şi tehnicieni specializaţi se trimite<br />
dosarul direct la Ministerul Muncii. Mai multe informaţii: www.vmc.be.<br />
Cunoaşteţi o meserie dar nu aveţi diploma?<br />
O modalitate de a avea acces la un job este prin intermediul TITLULUI<br />
DE COMPETENŢĂ (fr: "Titre de compétence"); <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care cunoaşteţi o<br />
meserie dar nu aveţi diplome sau certificate care va atestă calificarea, puteţi<br />
cere recunoaşterea competenţei profesionale (dacă sunt mai multe meserii,<br />
validarea se face pentru fiecare <strong>în</strong> parte). Procedura de recunoaştere este<br />
gratuită şi are loc <strong>în</strong>tr-unul din centrele de validare agreate de pe teritoriul<br />
Regiunii Wallone sau din Bruxelles, fiind urmată de susţinerea unei probe<br />
practice. În majoritatea cazurilor se cere un nivel bun de cunoaştere a limbii<br />
franceze, dar candidatul poate fi <strong>în</strong>soţit de un interpret dacă el consideră că nu<br />
se descurcă singur. Titlul de Competenţă este un document oficial care atestă<br />
cunoaşterea unei meserii. Validarea este necesară pentru a intra pe piaţa<br />
forţei de muncă. Titlul este recunoscut de FOREM, ACTIRIS, dar vă poate ajuta<br />
şi atunci când căutaţi un loc de muncă direct sau prin interim. Informaţii<br />
suplimentare, inclusiv lista cu toate meseriile pentru care se poate obţine<br />
validarea se găsesc la adresa: www.cvdc.be, precum şi pe siteul:<br />
www.centresdecompetence.be.<br />
Statutul de angajat<br />
Există două tipuri de contracte: unul <strong>în</strong> care este stipulat salariul brut<br />
pe ora şi unul referitor la salariul brut lunar; este vorba despre contract pentru<br />
"muncitor" şi cel pentru "funcţionar". Iată şi câteva diferenţe:<br />
72 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Muncitori: Salariu pe ora, 2 plăţi pe lună (avans şi lichidare); Concediu<br />
medical: 2 săptamâni plătite de către patron, apoi de către mutualitate;<br />
Perioada de probă: de la 7 la 14 zile; Concediu de odihnă: nu se primeşte salariu<br />
<strong>în</strong> timpul concediului, se primesc bani de concediu (extra); Perioada de preaviz<br />
este mai scurtă; Drept la primă de final de an şi alte bonusuri.<br />
Funcţionari - Salariu pe lună, o plată; Concediu medical: 4 săptămâni<br />
plătite de către patron, apoi de către mutualitate; Perioada de proba: 1-6 luni;<br />
Concediu de odihnă: se primeşte salariu <strong>în</strong> timpul concediului, plus bani de<br />
concediu; Drept la prima de final de an şi bonusuri<br />
Dacă sunteţi <strong>în</strong>scrişi la Actiris, Forem ori VDAB aveţi dreptul de a urma<br />
cursuri de formare profesională -www.bruxellesformation.be. Formarea<br />
profesională care adaugă un stagiu <strong>în</strong> <strong>în</strong>treprindere este benefică pentru cei<br />
care nu au lucrat niciodata <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. În majoritatea cazurilor se cere un nivel de<br />
franceză bun şi cunoştinţe de neerlandeză. Tot prin intermediul Bruxelles<br />
Formation aveţi acces la cursuri de franceză, engleză, neerlandeză; unele sunt<br />
gratuite, iar pentru altele va trebui să plătiţi o taxă redusă la jumătate.<br />
Un alt mod de a căuta de lucru este prin intermediul Interim-urilor, soluţie pe<br />
cât de apreciată de unii, pe atât de dezaprobată de alţii, deoarece nu obţin nici<br />
o slujbă bună pe termen lung. Un sfat bun este plasarea CV-lui pe<br />
www.monster.be şi pe www.stepstone.be, o dată cu crearea unui Job Agent,<br />
astfel <strong>în</strong>cât ofertele de job se primesc direct pe adresa personala de email. Siteuri<br />
utile: www.hobsons.be; www.leforem.be; www.references.be;<br />
www.sendingmycv.com; www.jobscareer.be; www.vacature.com;<br />
www.randstad.com; www.firstjobchallenge.com; www.eurodesk.org;<br />
www.ec.europa.eu/eures; www.bgda.be. Pentru anunţuri de la agenţii<br />
importante de recrutare, interimuri, unele clasificate chiar pe domenii:<br />
ww.aidemploi.com; www.eurograduate.com; www.eastchance.com;<br />
www.interjobs.ro/belgia.htm; www.theitjobboard.be (pentru IT);<br />
www.xpats.com; www.vivastreet.be; www.jobs-brussels.com; www.rainbowcareers.be;<br />
www.eurobrussels.com; www.euractiv.com.<br />
Ce trebuie sa facă angajatul? Rezidenţii români ce doresc sa ramână<br />
mai mult de 3 luni <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> au nevoie de viza (autorizaţie de sejur provizoriu –<br />
viza Schengen tip D). Solicitantul vizei trebuie să dispună de: paşaport valabil<br />
cel puţin <strong>în</strong>că un an, certificat de bune moravuri ce acoperă ultimii 5 ani,<br />
certificat medical obţinut de la un medic agreat de ambasada Belgiei la<br />
Bucureşti şi autorizaţia de ocupaţie. După obţinerea vizei, lucrătorul se poate<br />
deplasa <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, unde trebuie să se prezinte la administraţia comunală a<br />
locului de sejur, pentru a-şi regulariza sejurul <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
Unde ne putem interesa pentru autorizaţia de ocupaţie şi pentru<br />
permisele de tip A, B şi C<br />
Ministère de la Région wallonne -Division de l'emploi et de la<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
7<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 73
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
formation - Place de Wallonie 1, 5100 Namur; Tel: 081333111;<br />
www.emploi.wallonie.be<br />
Ministère de la Région de Bruxelles-Capitale - Direction de la<br />
Politique de l’Emploi et de l’Economie plurielle, Cellule Permis de travail<br />
Rue du Progrès, 80, 1035 Bruxelles, Gare du Nord, CCN 15;<br />
www.brussel.irisnet.be<br />
Ministerie van Vlaamse Gemeenschap - Departement Economie,<br />
W e r k g e l e g e n h e i d , B i n n e n l a n d s e A a n g e l e g e n h e d e n<br />
Markiesstraat, 1, 1000 Brussel; Tel: 02/553.46.92; www.vlaanderen.be/werk<br />
7<br />
Ministerium der Deutschsprachigen Gemeinschaft - Abteilung<br />
Ausbildung, Besch ftigungن und Europ ischeن Programe<br />
Hostert 15, 4700 Eupen; Tel.: 087 59 64 86, fax: 087 56 95 60; www.dglive.be.<br />
IMPORTANT! Extraordinar pentru românii aflaţi <strong>în</strong> căutarea unui job este<br />
faptul ca există Interim ADMB care se ocupă <strong>în</strong> mod special şi de angajarea<br />
românilor. Pentru cei cu acte, dar şi pentru cei fără acte: dacă găsiţi o meserie<br />
pe măsura dvs., dacă vorbiţi suficient de bine o limbă de uz internaţional, dacă<br />
aveţi experienţă, acest interim vă ajută să obţineţi permisul de muncă B şi<br />
permisul de şedere <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Pentru Anvers -sunaţi la telefon 03 204 10 50, iar<br />
pentru Gent, la numărul 09 242 83 56 (<strong>în</strong> limba română).<br />
Uniunea antreprenorilor flamanzi UNIZO a lansat un program de<br />
acţiuni menit sa producă angajarea a peste 10.000 de persoane, <strong>în</strong><br />
<strong>în</strong>treprinderile mici şi mijlocii. Posturile vacante sunt <strong>în</strong> meseriile mai puţin<br />
calificate, iar sectoarele vizate sunt cele din construcţii, transporturi şi horeca<br />
(restauraţie) pentru regiunile din Alost-Audenarde, Hasselt, Courtrai-Roulers,<br />
Louvain, Tongres şi Vilvorde. Mai multe informaţii la: www.unizo.be.<br />
Ca solicitant de loc de muncă, puteţi apela la: NGO-uri (varianta belgiană a<br />
ONG-ului românesc); interimuri; portalul youth; variantele de Maison<br />
d`Emploi existente; instituţiile sociale (Actiris - fostul Orbem, Vdab sau Forem)<br />
sau accesând un sistem win-win de network (antreprize şi companii ce îşi<br />
derulează activitatea pricipală conform cerinţelor dvs.).<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Conflicte de muncă, intervenţia sindicatului<br />
Pentru problemele legate de salarizare este bine să vă adresaţi<br />
imediat Inspecţiei sociale a muncii, fără a fi nevoie de un avocat - pentru a şti<br />
unde trebuie să depuneţi plângerea, consultaţi www.meta.fgov.be. Sindicatul<br />
este o instituţie puternică care vă poate reprezenta <strong>în</strong> toate conflictele de<br />
muncă la Tribunalul de muncă, cu condiţia bine<strong>în</strong>ţeles să fiţi membri. Pentru<br />
74 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
lovire - vătămări corporale vă adresaţi poliţiei. Litigiile <strong>în</strong>tre angajat şi<br />
angajator sunt de competenţa sindicatului, <strong>în</strong>să numai dacă totul rămâne la<br />
stadiul de discuţiii contradictorii şi nu se ajunge la fapte reprobabile. Dacă nu<br />
se poate comunica <strong>în</strong> mod normal cu angajatorul, nu ramâne decât să<br />
recurgeţi la o plângere la poliţia (locală) din localitatea de domiciliu.<br />
A munci ca şi "au pair"<br />
Mai multe informaţii găsiţi pe pagina web de la Agenţia Naţională<br />
pentru Ocuparea Forţei de Muncă - www.anofm.ro.<br />
"Au pair" este tânăra primită temporar <strong>în</strong>tr-o familie belgiană, unde primeşte<br />
cazare şi masă, <strong>în</strong> schimbul efectuarii unor mici sarcini curente şi de ordin<br />
familial, <strong>în</strong> vederea perfecţionării cunoştintelor sale lingvistice şi a îmbogăţirii<br />
culturii generale printr-o mai bună cunoaştere a ţării, participând la viaţa<br />
familiei gazdă.<br />
Condiţiile pentru a fi tânăr au pair:<br />
1. Vârsta minimă de 18 ani şi să nu fi atins 26 de ani la data acordării<br />
autorizaţiei de ocupare a unui loc de muncă sau a permisului de muncă;<br />
2. Să-şi ia angajamentul de a nu ocupa <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> nici un loc de muncă<br />
pe durata plasamentului au pair;<br />
3. Să deţină un titlu care îi dă acces, <strong>în</strong> România, la <strong>în</strong>văţământul<br />
superior sau să dovedească faptul că a studiat cel puţin până la vârsta de 17<br />
ani;<br />
4. Cunoştinţe de bază a limbii uzuale din familia gazdă sau să-şi ia<br />
angajametul de a urma un curs intensiv de limbă imediat după sosirea <strong>în</strong><br />
<strong>Belgia</strong>;<br />
5. Să urmeze pe durata plasamentului au pair cursuri <strong>în</strong>tr-o instituţie<br />
recunoscută, autorizată sau subvenţionată de una din Comunităţi sau cursuri<br />
stabilite de Ministrul regional care are locurile de muncă <strong>în</strong> atribuţiile sale, cu<br />
predarea limbii sau limbilor Regiunii; va furniza trimestrial o atestare de<br />
prezenţă efectivă la cursuri;<br />
6. Să nu fi beneficiat deja de un permis de muncă <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, indiferent<br />
de titlul acesteia (excepţie - permisul de muncă pentru au pair).<br />
La rândul său, şi familia gazdă trebuie să <strong>în</strong>deplinească anumite condiţii:<br />
1. Să existe cel puţin un copil care nu a atins vârsta de 13 ani la<br />
<strong>în</strong>ceputul perioadei de şedere a tânarului au pair;<br />
2. Să deţină un certificat de bună conduită şi moravuri pentru toţi<br />
membrii familiei, majori la <strong>în</strong>ceputul perioadei de şedere a tânarului au pair;<br />
3. Să depună lunar tânărului au pair, prin virament bancar, o suma fixă<br />
de cel puţin 450 Eur, cu titlul de bani de buzunar, indiferent de eventualele<br />
perioade de inactivitate;<br />
4. Să <strong>în</strong>cheie <strong>în</strong> favoarea tânarului, o asigurare complementară de<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 75<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
7
7<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
riscuri pentru cheltuieli medicale, farmaceutice şi de spitalizare <strong>în</strong> caz de<br />
accident sau de boală;<br />
5. Să-i pună la dispoziţie o cameră individuală şi să-i asigure liberul<br />
acces la locuinţă;<br />
6. Să îi acorde cel puţin o zi <strong>în</strong>treagă de odihnă pe săptămână;<br />
7. Să se angajeze să <strong>în</strong>cheie o asigurare pentru eventuala repatriere<br />
anticipată a t<strong>în</strong>ărului au pair din motive de boală sau de accident.<br />
8. Să fie de acord sa autorizeze accesul <strong>în</strong> locuinţă al funcţionarilor<br />
<strong>în</strong>sărcinaţi cu supravegherea.<br />
Participarea t<strong>în</strong>ărului au pair la sarcinile curente şi de ordin familial,<br />
incluzând supravegherea copiilor, nu poate depăşi 4 ore pe zi şi 20 de ore pe<br />
săptămână; ea nu poate constitui scopul principal al şederii. Acordarea<br />
autorizaţiei de ocupare a unui loc de muncă şi a permisului de muncă este<br />
subordonată următoarelor condiţii:<br />
1. Respectarea condiţiiilor privind calitatea de au pair;<br />
2. Familia gazdă să nu aibă autorizaţie de ocupare a unui loc de<br />
muncă, referitoare la un alt tânăr au pair;<br />
3. Durata de validitate a autorizaţiei de ocupare a unui loc de muncă şi<br />
a permisului de muncă referitoare la tânărul au pair nu poate depăşi un an;<br />
4. Autorizaţia şi permisul de muncă nu pot fi re<strong>în</strong>noite decât o singură<br />
dată şi <strong>în</strong> măsura <strong>în</strong> care plasamentul nu depaşeşte o durată totală de un an;<br />
5. O schimbare a familiei gazdă nu este posibilă decât o singură dată şi<br />
<strong>în</strong> masura <strong>în</strong> care durata totala a plasamentului tânărului au pair nu depăşeşte<br />
un an, iar celelalte condiţii de acordare a autorizaţiei şi a permisului de muncă<br />
sunt <strong>în</strong>deplinite.<br />
Contribuţii şi drepturi sociale, inclusiv pentru românii fără acte<br />
Drepturile dvs. decurg din statutul pe care îl aveţi. Pentru angajaţi,<br />
legea belgiană conţine o serie largă de măsuri de protecţie cum ar fi impunerea<br />
unui salar minim, a numărului de ore lucrate, <strong>în</strong>cheierea de asigurări <strong>în</strong> caz de<br />
accident de muncă, etc; este bine de ştiut că inclusiv angajaţii fără documente<br />
beneficiază de drepturi, iar pentru a le cunoaşte bine accesaţi pagina<br />
www.orcasite.be. Informaţiile se găsesc pe site şi-n limba română, inclusiv un<br />
ghid de drepturi pentru angajaţii fără documente.<br />
Statutul de independent este mai puţin protejat decat cel de salariat.<br />
Independenţii care provin dintr-o ţară membră UE nu sunt supuşi procedurilor<br />
speciale pentru obţinerea permisului de şedere, dar trebuie să dovedească, <strong>în</strong><br />
termen de 5 luni, ca au demarat o afacere, ceea ce implica nu doar obţinere de<br />
venituri ci şi achitarea taxelor către stat.<br />
În ceea ce priveşte angajaţii, patronul este cel care achită la ONSS<br />
toate contribuţiile sociale. Taxele sunt obligatorii şi vă asigură drepturi:<br />
76 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
<strong>în</strong>scrierea la fondul de asigurare de boala, alocaţie pentru copii şi prima de<br />
naştere, concediu de boală plătit, pensie, ajutor de şomaj. Independenţii au<br />
obligaţia să-şi plătească singuri la INASTI contribuţiile sociale. În plus, alocaţia<br />
pentru copii, prima pentru primul copil, precum şi pensiile sunt mai mici; nu se<br />
acordă nici o indemnizaţie de boală <strong>în</strong> prima lună a concediului de boală, iar<br />
ulterior se acordă o sumă fixă pe zi, care nu reprezintă un procent din veniturile<br />
realizate de dvs, ca şi <strong>în</strong> cazul angajaţilor; nu există dreptul la alocaţie de şomaj,<br />
ci doar la alocaţia de faliment (12 luni). Pentru mai multe informaţii consultaţi<br />
site-ul INASTI : www.rsvz-inasti.fgov.be.<br />
Atât angajaţii cât şi independenţii pot beneficia de aceste drepturi,<br />
fară să aibă obligatoriu un permis de şedere. Singura condiţie impusă este<br />
plata taxelor prevăzute. Pentru a beneficia de rambursarea costurilor medicale<br />
şi a indemnizaţiilor de boală şi de alocaţie de concediu de maternitate, trebuie<br />
să deveniţi membru la fondul de boală. Independenţii aflaţi <strong>în</strong> incapacitate de<br />
muncă pe o perioadă mai mare de 3 luni (cauzată de boală), pot solicita o<br />
‘evaluare’ - îşi păstrează aceeaşi asigurare de boală ca <strong>în</strong> cazul independenţilor<br />
activi, dar nu mai plătesc contribuţii sociale.<br />
Persoanele care nu deţin documente legale pot beneficia de<br />
procedura Ajutor Medical de Urgenţă dacă se adresează CPAS-ului din zona in<br />
care locuiesc. Doar medicul este <strong>în</strong> măsură să aprecieze ce fel de ajutor medical<br />
este necesar, fiind nevoie <strong>în</strong> final <strong>în</strong>să de aprobare de la CPAS.<br />
Dintre organizaţiile neguvernamentale care se ocupă de drepturile<br />
muncitorilor se distinge O.R.C.A. -Organizaţia pentru muncitorii emigranţi<br />
clandestini (contact doar prin telefon, e-mail sau solicitând un rendez-vous).<br />
Adresa O.R.C.A. - 164 rue Gaucheret, 1030 Bruxelles; Tel. 02 274 14 31, Fax 02<br />
274 14 48; Email: info@orcasite.be; www.orcasite.be<br />
Birouri de asistenţă juridică - Pentru un prim aviz juridic şi eventual<br />
un avocat pro deo (= avocat gratis), puteţi gasi biroul cel mai apropiat sunând<br />
la: Tel: 02/2275470 (neerlandeză); info@advocaat.be; www.advocaat.be; sau<br />
la Tel: 02/6482098 (franceză); info@avocats.be, www.avocat.be.<br />
Noi reguli pentru combaterea muncii la negru<br />
Deputaţii europeni au votat <strong>în</strong> luna februarie 2009 poziţia formală a<br />
Parlamentului European referitoare la directiva privind angajarea de imigranţi<br />
ilegali. Directiva prevede sancţionarea angajatorilor de imigranţi ilegali <strong>în</strong> timp<br />
ce acestora li se vor oferi condiţii legale de muncă. În cazurile cele mai severe,<br />
deputaţii solicită sancţiuni penale şi responsabilizarea companiilor pentru<br />
acţiunile sub-contractorilor. În Uniunea Europeană lucrează <strong>în</strong>tre 4.5 şi 8<br />
milioane de imigranţi ilegali <strong>în</strong> sectoare precum construcţii, agricultură şi<br />
turism.<br />
Prezenta propunere de directiva, împreună cu directiva privind<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
7<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 77
7<br />
A M U N C I Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
returnarea şi cea referitoare la card-ul albastru pentru lucrătorii cu <strong>în</strong>altă<br />
calificare profesională, face parte din pachetul legislativ propus de Comisia<br />
Europeană, care are ca obiectiv general reducerea imigraţiei ilegale şi<br />
<strong>în</strong>curajarea celei legale.<br />
Sancţiuni penale - Directiva prevede sancţiuni penale împotriva<br />
angajatorilor pentru infracţiuni repetate, angajarea unui număr mare de<br />
persoane care se află <strong>în</strong>tr-o situaţie neregulamentară, practici de exploatare,<br />
dacă angajatul este victima traficului cu fiinţe umane şi angajatorul cunosţte<br />
acest fapt sau dacă angajatul este minor.<br />
Recuperarea salariilor neplatite - Un angajator găsit vinovat trebuie<br />
să returneze orice ajutor de stat primit <strong>în</strong> ultimii ani şi să plătească o amendă<br />
graduală <strong>în</strong> funcţie de numărul imigranţilor ilegali <strong>în</strong>cadraţi. În plus, trebuie să<br />
plătească toate impozitele şi alte taxe pe care ar fi trebuit să le achite dacă<br />
lucrătorul ar fi fost angajat legal, iar unde este cazul, costurile legate de<br />
returnarea imigrantului. Se presupune că relaţia de muncă este de cel puţin<br />
trei luni, cu excepţia cazului <strong>în</strong> care angajatorul sau angajatul pot dovedi<br />
contrariul. Deputaţii europeni au solicitat ca procedurile necesare pentru<br />
recuperarea salariilor neplătite să fie automate şi să nu necesite acţiuni<br />
suplimentare din partea angajatului. Europarlamentarii au pledat pentru ca<br />
statele membre să stabilească amenzi reduse pentru persoanele care folosesc<br />
serviciile imigranţilor clandestini <strong>în</strong> gospodăriile particulare, asigurându-se<br />
<strong>în</strong>să că nu are loc exploatarea acestora.<br />
Depunerea unei plângeri - Parlamentul doreşte ca statele membre să<br />
stabilească un mecanism care să ofere posibilitatea imigranţilor ilegali de a<br />
depune o plângere. Părţilor terţe desemnate de statele membre, precum<br />
sindicatele, ar trebui să li se permită să denunţe un angajator de imigranţi<br />
ilegali fără <strong>în</strong>să a exista riscul de a fi judecaţi din cauza faptului că ar oferi<br />
asistenţă unei persoane care se află <strong>în</strong> mod ilegal pe teritoriului statului<br />
membru. În cazul <strong>în</strong> care imigranţii ilegali cooperează <strong>în</strong> procesul intentat<br />
angajatorului, aceştia vor putea obţine un permis de şedere pentru o perioadă<br />
limitată.<br />
Inspecţii eficiente - Statelor membre li se solicită să <strong>în</strong>treprindă<br />
inspecţii regulate pentru a controla angajarea imigranţilor ilegali. Inspectorii<br />
trebuie să solicite angajatorilor să controleze valabilitatea permisului de<br />
şedere al angajaţilor non-UE şi să informeze autoritatea naţională competentă<br />
cu privire la orice nouă recrutare a unor cetăţeni non-UE.<br />
78 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Schema permis de muncă<br />
Este seful tau / patronul tau stabilit / domiciliat <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>?<br />
Sa lucrezi legal ca muncitor<br />
provenit dintr-un nou stat<br />
membru al UE<br />
În Be l g i a– decembrie 2007<br />
Nu Da<br />
Dispui de un permis de sedere dintr-un alt motiv decat acela cu scopul de a munci? (ex.<br />
regularizare, recunoasterea statutului de refugiat…)<br />
Esti un muncitor detasat<br />
Nu Da<br />
Ai nevoie de: un formular E101 care dovedeste ca taxele<br />
privind protectia sociala sunt platite <strong>în</strong> tara <strong>în</strong> care patronul tau<br />
este stabilit / domiciliat.<br />
Cine dispune de un permis de sedere provizoriu, poate<br />
solicita un permis de munca « arbeidskaart C ». Cu<br />
acest permis de munca poti sa lucrezi pentru orice patron<br />
si te poti inscrie la VDAB, ACTIRIS sau FOREM.<br />
Daca dispui de un permis de sedere permanent, <strong>în</strong> acest<br />
caz nu ai nevoie de nici un permis de munca – nici o<br />
« arbeidskaart ».<br />
Locuiesti <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> cu<br />
partenerul tau /<br />
partenera ta?<br />
Trebuie sa fii platit cu acelasi salariu minim si sa lucrezi acelasi<br />
numar de ore ca muncitorii din <strong>Belgia</strong>. Pentru protectia sociala<br />
este valabila legea tarii <strong>în</strong> care patronul tau este stabilit.<br />
Nu Da<br />
Lucreaza partenerul /a, tau /ta (cu care esti casatorit/a sau sunteti oficial<br />
<strong>în</strong>registrati ca locuind împreuna) legal ca muncitor sau independent?<br />
Ai lucrat anul trecut, pe intreaga durata a anului, <strong>în</strong> baza unei carti de munca tip<br />
« arbeidskaart B » <strong>în</strong> profesii care se confrunta cu penurie de mâna de lucru ?<br />
Da Nu<br />
Lucrezi <strong>în</strong>tr-o profesie din categoria celor care se confrunta cu penuria<br />
fortei de lucru? Lista cu aceste profesii difera <strong>în</strong> functie de locul <strong>în</strong> care<br />
patronul tau este stabilit <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Pt. Bruxelles, Valonia si Flandra exista<br />
pt. fiecare provincie-n parte câte o lista. Lista pt. Flandra este cea mai<br />
lunga.<br />
Poti sa lucrezi cu o carte de munca B cu scutire de la expertiza<br />
pietei muncii. Aceasta <strong>în</strong>seamna ca poti sa lucrezi pentru orice sef, <strong>în</strong><br />
orice functie, dar patronul tau trebuie să solicite o carte de munca (aceasta<br />
este procedura). De asemenea, <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care ramai fara loc de munca, te<br />
poti <strong>în</strong>scrie la VDAB, ACTIRIS sau FOREM.<br />
Sursa: OR.C.A. Belgium & Arthis<br />
Da Nu<br />
Poti sa lucrezi cu o carte de munca B, cu conditia ca patronul<br />
tau sa poata demonstra, ca nu a gasit sa angajeze pe<br />
nimeni din <strong>Belgia</strong> si nici dintr-un alt stat vechi membru al<br />
UE pt. functia respectiva (aceasta procedura poarta<br />
numele de expertiza pietei muncii). Daca nu dispui <strong>în</strong>ca de<br />
un permis de sedere <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, trebuie sa soliciti o viza <strong>în</strong> tara ta<br />
de origine la sectia consulara sau diplomatica a Belgiei. În baza<br />
acestei vize, poti solicita un permis de sedere la sosirea <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
Pt. profesiile confruntate cu criza de mâna de lucru, patronul tau poate solicita cu usurinta<br />
o carte de munca B. Patronul adreseaza aceasta cerere administratiei regionale si <strong>în</strong> mod<br />
normal, îti poate obtine cartea de munca <strong>în</strong> 5 zile de la introducerea cererii.<br />
Daca dispui deja de un permis de sedere legal (ex: o declaratie de sosire care nu este <strong>în</strong>ca<br />
expirata) <strong>în</strong> momentul <strong>în</strong> care patronul introduce aceasta cerere poti, <strong>în</strong> baza cartii tale de<br />
munca, sa soliciti un permis de sedere pentru perioada mentionata pe cartea de munca.<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 79
S I S T E M U L D E E D U C A Ț I E<br />
Capitolul 8<br />
Sistemul de educație<br />
sCiclul preşcolar<br />
sCiclurile primar şi secundar<br />
sStudii superioare <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sEchivalare diplome, accesul pe piaţa muncii la o jumătate<br />
de normă<br />
sCursuri de limbi străine<br />
8<br />
Politica de <strong>în</strong>văţământ este organizată astăzi de cele 3 comunităţi.<br />
Două grupuri iau iniţiativa: cel privat şi cel public (<strong>în</strong> care se <strong>în</strong>cadrează<br />
municipalitaţile, provinciile şi comunităţile). Există 3 mari reţele de<br />
<strong>în</strong>văţământ: comunitar, liber subvenţionat -<strong>în</strong> mare parte catolic- şi<br />
<strong>în</strong>văţământul oficial subvenţionat, care este organizat de provincii şi comune.<br />
Şcolarizarea obligatorie acopera 12 ani, de la 6 la 18 ani şi poate fi precedată de<br />
o "pepinieră" de educaţie, <strong>în</strong>văţământul preşcolar (deocamdată nu este<br />
obligatoriu, <strong>în</strong>să indicat). Învăţământul primar <strong>în</strong>cepe de la vârsta de 6 ani iar<br />
<strong>în</strong>văţământul secundar cuprinde trei grade de vârstă şi <strong>în</strong>cepe de la 12 ani.<br />
Fiecare nivel are doi ani de şcoală. Anul I al primului nivel este <strong>în</strong> principiu<br />
comun pentru toate tipurile de studiu, iar <strong>în</strong>cepând cu al doilea an alegerile se<br />
diversifică. Învăţământul secundar cuprinde <strong>în</strong>văţământul secundar general,<br />
tehnic, artistic şi profesional. Învăţământul superior (de la 18 ani, nu este<br />
obligatoriu) include universităţi şi <strong>în</strong>văţământul superior non-universitar.<br />
Instituţiile sunt grupate <strong>în</strong> mai multe reţele:<br />
-şcolile subvenţionate de comunităţile existente <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
-şcolile oficiale subvenţionate de către primării şi provincii<br />
-şcolile libere subvenţionate de către stat, dar administrate privat<br />
cum ar fi şcolile confesionale, şcolile metodice - Steiner, Montessori, Freinet,<br />
etc...<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Ciclul preşcolar<br />
Organizarea structurii sistemului educativ pentru copiii de vârste mici<br />
este <strong>în</strong> grija comunităţii; aşadar, fie că este vorba despre creşe sau doar<br />
supraveghere <strong>în</strong> afara orelor de program, instituţiile vor avea fie statut<br />
neerlandofon, fie francofon, ceea ce nu exclude ca personalul sa fie bi -sau<br />
multilingv. Structurile oficiale, agreeate, sunt controlate de "Kind en Gezin"<br />
80 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
(partea flamandă) şi "L'Office de la Naissance et de l'Enfant" (structura<br />
francofonă); controlul se face la nivel de infrastructură, igienă şi programa<br />
pedagogică.<br />
Pentru informaţii despre serviciile agreate <strong>în</strong> localitatea dvs.,<br />
adresaţi-va la: KIND EN GEZIN, Guldenvlieslaan 67, 1060 Bruxelles (pentru<br />
Bruxelles şi Brabantul Flamand) - www.kindengezin.be şi Comite subrégional<br />
de l'Office de la Naissance et de l'Enfant, Boulevard Léopold 44, 1080<br />
Bruxelles, Tel: 02/ 413.27.49. De obicei sunt organizate şi servicii de<br />
supraveghere ("garderie" <strong>în</strong> franceză), aşadar copilul poate ramâne <strong>în</strong><br />
continuare la creşă (situaţie valabilă şi pentru <strong>în</strong>văţământul primar) şi după<br />
orele de program, <strong>în</strong> general pâna la ora 18:00. O bună adresă dacă sunteţi <strong>în</strong><br />
căutare de baby-sitting este: www.liguedesfamilles.be. Mai există o<br />
posibilitate: femei care au <strong>în</strong> grijă la domiciliul propriu un numar relativ mic de<br />
copii (neerlandeză -"onthaalmoeders", franceză ''mère d'accueil'').<br />
În ceea ce priveşte <strong>în</strong>grijirea copiilor bolnavi, cea mai mare parte a<br />
mutualitaţilor au un serviciu de <strong>în</strong>grijire la domiciliu, de aceea este indicat să vă<br />
interesaţi direct la respectiva societate.<br />
Ciclurile primar şi secundar<br />
Informaţii despre <strong>în</strong>văţământ <strong>în</strong> general se găsesc pe siteul<br />
www.enseignement.be. La <strong>în</strong>scrierea copiilor la şcoală se cere şi carnetul de<br />
vaccinari (inclusiv carnetul din România este valabil, cu condiţia să fie tradus,<br />
pentru a se putea verifica dacă au fost făcute toate vaccinurile). Anul şcolar<br />
<strong>în</strong>cepe la 1 septembrie şi se <strong>în</strong>cheie la 30 iunie. La Bruxelles toate tipurile de<br />
educaţie sunt organizate fie <strong>în</strong> franceză, fie <strong>în</strong> neerlandeză şi studiul celei de-a<br />
două limbi este obligatoriu <strong>în</strong>cepând cu clasa a III-a primară. Marea majoritate<br />
a şcolilor sunt mixte şi elevii sunt externi. Cursurile se desfaşoară de regulă<br />
<strong>în</strong>cepând cu ora 8:30 pâna la ora 15:30 şi cea mai mare parte a copiilor iau<br />
masa de prânz la şcoală (dar nu este obligatoriu; ei pot merge acasă pentru a<br />
mânca, urmând a se <strong>în</strong>toarce la şcoală pentru a doua parte a activitaţilor);<br />
şcolile oferă posibilitatea de a servi o masa caldă (contra cost) sau copiii pot săşi<br />
aduca tartine de acasă. Este bine ca atunci când primiţi avizul pentru masa de<br />
prânz, <strong>în</strong> caz de accept, să retrimiteţi la şcoala documentul la timp, altfel riscaţi<br />
ca, timp de o luna, copilul să nu beneficieze de o masa caldă. Activitaţi de<br />
supraveghere se pot organiza atât <strong>în</strong>ainte cât şi după programul şcolar.<br />
Miercurea este zi scurtă, până la prânz.<br />
Experienţa a demonstrat că <strong>în</strong> general, copiii acumulează mai repede<br />
decât adulţii şi se adaptează mult mai uşor, favorizaţi fiind şi de faptul că<br />
sistemul belgian este mai orientat către copil şi nevoile specifice ale acestuia.<br />
Informarea părinţilor vis- a- vis de evoluţia copilului se realizează prin:<br />
"buletinele/rapoartele de evaluare", "jurnalul de clasă", reuniunile cu părinţii<br />
S I S T E M U L D E E D U C A Ț I E<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
8<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 81
8<br />
S I S T E M U L D E E D U C A Ț I E<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
sau discuţii directe cu profesorul titular al clasei. O metodă care dă rezultate<br />
excelente <strong>în</strong> integrarea copilului şi <strong>în</strong>văţarea noii limbi este <strong>în</strong>scrierea la<br />
activităţile din timpul vacanţei. În general, informaţiile despre activitaţile de<br />
vacanţă se distribuie prin intermediul şcolilor.<br />
Educaţia tinerilor se desfaşoară şi prin instituţii auxiliare şcolii.<br />
Centrele psiho -medico -sociale PMS oferă tinerilor precum şi familiilor lor<br />
sprijin <strong>în</strong> găsirea de răspunsuri la <strong>în</strong>trebări legate de integrare, dificultaţi de<br />
<strong>în</strong>văţare apărute pe parcursul studierii materiei. Centrele PMS sunt servicii<br />
publice gratuite, finanţate <strong>în</strong> <strong>în</strong>tregime de Comunitatea franceză şi sunt<br />
formate din echipe tri-disciplinare: consilieri psiho -pedagogi, sociali şi auxiliari<br />
paramedicali şi medici. Asigură şi supravegherea medicală a elevilor <strong>în</strong> cadrul<br />
p r o g r a m u l u i d e p r o m o v a r e a s ă n ă t ă ţ i i î n ş c o l i ( P S E ) .<br />
"Şcolile de teme" sunt o iniţiativă extra-şcolară benevolă, care luptă<br />
pentru integrarea socială şi culturală a copiilor, pentru egalitatea de şanse şi<br />
reuşita şcolară. Cei care frecventează şcolile au vârste cuprinse <strong>în</strong>tre 3 şi 18 ani.<br />
Copiii sunt integraţi <strong>în</strong> EDD fără distincţie ideologică, religioasă sau rasistă. Mai<br />
multe informaţii direct la şcoala unde este <strong>în</strong>scris copilul sau La Fédération<br />
Francophone des écoles de Devoirs (FFEDD), Rue Saint-Nicolas 2, 5000 Namur,<br />
Tel: 081/24.25.21, Fax: 081/24.25.23, Email: info@ffedd.be, website -<br />
www.ffedd.be. Link-uri utile: www.cocof.irisnet.be; reţeaua de şcoli din<br />
Bruxelles: www.cirb.irisnet.be; serviciul de informaţii despre studii şi profesii:<br />
www.siep.be.<br />
O altă structură este <strong>în</strong>văţământul specializat care se adresează<br />
copiilor cu probleme de comportament, handicap psihic sau fizic, <strong>în</strong> general<br />
copii care <strong>în</strong>tâmpină dificultăţi <strong>în</strong> cadrul schemei de <strong>în</strong>văţământ clasic. Permite<br />
asigurarea dreptului la educaţie pentru fiecare elev şi asigură, pentru toţi,<br />
integrarea socială şi/sau inserţia socio - profesională. Este o formă de<br />
<strong>în</strong>văţământ adaptată stilului şi ritmului fiecăruia, <strong>în</strong> condiţiile <strong>în</strong> care<br />
<strong>în</strong>văţământul clasic, general, s-ar putea dovedi ca având un ritm prea alert<br />
pentru copiii cu probleme. Pe lângă aceste facilităţi, există inclusiv posibilitatea<br />
ca elevul să se re<strong>în</strong>toarcă <strong>în</strong> <strong>în</strong>văţământul general - la cererea părinţilor, a<br />
tutorelui parental sau chiar a tânărului, dacă este major, cu condiţia de a obţine<br />
un aviz documentat din partea Centrului psiho-medico-social (PMS) din<br />
respectiva şcoală. În practică, acest lucru se <strong>în</strong>tâmplă dacă s-a acoperit o parte<br />
importantă a lacunei care a stat la originea <strong>în</strong>scrierii <strong>în</strong> <strong>în</strong>văţământul<br />
specializat, iar comportamentul s-a îmbunătăţit <strong>în</strong> mod semnificativ. În unele<br />
cazuri, elevii din <strong>în</strong>văţământul special pot beneficia de o soluţie integrată,<br />
adică pot urma unele cursuri regulate şi altele din <strong>în</strong>văţământul special.<br />
Integrarea se face cu asistenţa şi expertiza corpului profesoral. Fiecare<br />
evaluare privind revenirea la forma generală de educaţie se face <strong>în</strong> interesul<br />
tânărului, dar <strong>în</strong> final părinţii sunt cei care deţin controlul asupra deciziei.<br />
Învăţământul fundamental specializat este organizat <strong>în</strong> patru grade<br />
82 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
de maturitate şi nu <strong>în</strong> cicluri de ani de studii. Există 8 tipuri de şcoli <strong>în</strong> funcţie de<br />
gradul de handicap al copilului. Trecerea de la un grad de maturitate la altul<br />
este legată de dobândirea de abilităţi şi competenţe bine determinate şi se<br />
poate face <strong>în</strong> orice moment <strong>în</strong> cursul anului şcolar. Cele mai multe şcoli<br />
beneficiază de un internat; transportul este gratuit la o şcoală la libera alegere,<br />
cât mai aproape de casă - de consultat: www.cocof.irisnet.be. Înscrierea la o<br />
şcoală specială se face oricând <strong>în</strong> cursul anului şcolar, la cererea părinţilor şi<br />
este urmată de un examen multidisciplinar realizat de un centru PMS -<br />
www.restode.cfwb.be/pgens/cpms sau un alt organism agreeat. Informaţii<br />
utile: numar verde al Comunitaţii Franceze: 0800 20 000. Administration<br />
générale de l'Enseignement et de la Recherche scientifique, Direction générale<br />
de l'Enseignement obligatoire - Service général de l'Enseignement<br />
fondamental et de l'Enseignement spécialisé, Direction des affaires générales<br />
et de l'enseignement spécialisé - Adresa: Rue Adolphe Lavallée, 1, 1080<br />
Bruxelles, Tel:+32 (2)690.84.06, 07; Fax:+32 (2)690.85.77, 90; email:<br />
rosanna.delussu@cfwb.be. Service général de l'Organisation de<br />
l'Enseignement secondaire, des CPMS et des Services de l'inspection médicale<br />
scolaire - Service des CPMS - Adresa: Rue Adolphe Lavallée, 1, 1080 Bruxelles,<br />
Tel +32 (2) 690.85.03, email: guy.blin@cfwb.be.<br />
Informaţii utile despre <strong>în</strong>văţământul comunal şi cel din provincie:<br />
www.cpeons.be; Liga <strong>în</strong>vaţamântului şi a educaţiei permanente www.ligueenseignement.be;<br />
Formaţiune <strong>în</strong> curs www.profor.be; Institutul superior de<br />
pedagogie www.ispb-bruxelles.org.<br />
Învaţamântul de Promoţie Socială - www.belsoc.org,<br />
www.arianet.irisnet.be, Serviciul social federal de securitate socială<br />
www.socialsecurity.fgov.be. Adesea cunoscut sub numele de "curs de seară",<br />
propune o gamă variată de formare organizată după un orar compatibil <strong>în</strong><br />
general cu o activitate profesională. Se caracterizează printr-o abordare <strong>în</strong><br />
funcţie de capacitaţile cursantului, un sistem de formare pe module şi<br />
valorificarea cunoştinţelor dobândite fie <strong>în</strong> experienţa profesională, fie<br />
personală; este vorba de fapt despre o educaţie pe toată durata vieţii, o<br />
formare continuă, perfecţionare, dezvoltare personală; tânărul are<br />
posibilitatea să obţină un titlu de studii pe care nu l-a putut obţine anterior, <strong>în</strong><br />
formarea sa iniţială.<br />
S I S T E M U L D E E D U C A Ț I E<br />
8<br />
Studii superioare <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Tinerii români au porţile deschise la studiu <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> - facultate,<br />
masterat, doctorat (studiile fie se plătesc fie sunt cu bursă). Pe lângă dreptul la<br />
studii, tinerii pot să-şi găsească legal şi un job. Conform ultimelor prevederi<br />
legale, un student aflat <strong>în</strong> <strong>în</strong>treţinerea părinţilor şi pentru care părinţii primesc<br />
alocaţie <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, are dreptul să lucreze 46 zile pe an fără să plătească taxe<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 83<br />
w w w. r o m b e l . c o m
8<br />
S I S T E M U L D E E D U C A Ț I E<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
(RSZ). Concret este vorba despre 23 de zile lucrătoare <strong>în</strong>tre lunile iulieseptembrie<br />
şi <strong>în</strong>ca 23 de zile lucrătoare <strong>în</strong> restul anului calendaristic. Studenţii<br />
vor plăti pentru perioadele de lucru doar un impozit foarte mic, numit "sumă<br />
de solidaritate" <strong>în</strong> urma căruia salariul brut este aproape egal cu salariul net.<br />
Dacă cele 23 de zile legale din una din cele 2 perioade au fost depăşite (chiar şi<br />
numai cu o zi), atunci trebuiesc plătite impozite normale (retroactiv), ca orice<br />
angajat, pe toata perioada lucrată pe parcursul anului. Studenţii de<br />
naţionalitate română, <strong>în</strong>scrişi la cursuri de zi sau serale, care nu sunt <strong>în</strong><br />
<strong>în</strong>treţinerea părinţilor care locuiesc <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, pot lucra cu o normă de<br />
maximum 50% sau pot opta pentru statutul de independent cu plata unei<br />
cotizaţii reduse. În acest caz sunt supuşi la plata impozitului pe venit. Oricum,<br />
pe prima tranşă de venit, de aproximativ 7.000 euro, nu se plăteşte impozit.<br />
Pentru informaţii suplimentare, se pot adresa la serviciul social al facultăţii sau<br />
la un contabil.<br />
De echivalarea diplomelor străine şi studii <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> se ocupă un<br />
serviciu specializat -www.equivalences.cfwb.be; NARIC - VLAANDEREN -<br />
www.ond.vlaanderen.be. Fiecare cerere de echivalare de studii este evaluată<br />
individual, iar acceptul se face cu avizul conform al inspecţiei competente, cu<br />
câteva excepţii. Avizele sunt formulate <strong>în</strong> termen de patru luni de la data<br />
depunerii cererii. Cererile pot fi depuse de către solicitant <strong>în</strong>suşi sau de către<br />
instituţia care a <strong>în</strong>scris elevii străini. Pentru mai multe informaţii, vă puteţi<br />
adresa la următoarele organisme:<br />
* Ministère de la Communauté française - Administration générale de<br />
l'Enseignement et de la Recherche scientifique; Adresa: Boulevard du Jardin<br />
Botanique 20-22, 1000 Bruxelles,<br />
Tel: +32.2690.81.00; Fax: +32.2690.82.39; E-mail: cyberecole@cfwb.be<br />
* Ministère de la Communauté flamande - Département Enseignement<br />
Boulevard du Roi Albert II 15, 1210 Bruxelles; Tel: +32.2553.86.11<br />
* Secrétariat général de l'Enseignement catholique<br />
Rue Guimard 1, 1040 Bruxelles; Tel: +32.2507.06.11, 21.<br />
Portalul "Study in Europe" este referinţă pentru tinerii care doresc să<br />
studieze <strong>în</strong> Europa (şi in <strong>Belgia</strong>) <strong>în</strong> cadrul programelor de <strong>în</strong>văţământ secundar<br />
şi superior. Site-ul descrie toate programele de schimb internaţional, inclusiv<br />
cu ţările din America de Sud şi Nord, care permit studenţilor din afara<br />
Comunitaţii Europene să studieze <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>- www.study-in-europe.org.<br />
Portalul PLOTEUS al Comisiei Europene este "poarta către<br />
oportunitaţi de educaţie şi formare profesională pe <strong>în</strong>treg teritoriul<br />
european", cuprinzând ofertele de educaţie şi de formare disponibile <strong>în</strong><br />
<strong>în</strong>treaga Europă. Oportunitaţi de studii, informaţii cu privire la sistemele de<br />
educaţie, schimburi şi burse, informaţii generale despre ţara de destinaţie,<br />
contacte utile... tot ceea ce aveţi nevoie găsiţi la adresa:<br />
www.europa.eu.int/ploteus. Platforma Socrates al Comisiei Europene permite<br />
84 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
anual studenţilor să studieze peste hotare. Prin programele Erasmus, Lingua,<br />
Comenius şi Minerva, Socrate este instrumentul fundamental de mobilitate<br />
academică <strong>în</strong> Europa. Pe portalul Uniunii Europene, secţiunea destinată<br />
tinerilor, se găsesc toate informaţiile necesare. Un site specific al Comunitaţii<br />
franceze este accesibil la adresa: www.cfwb.be/socrates.<br />
Wallonie-Bruxelles Relations Internationales (WBRI) publică anual<br />
ghidul "A studia sau a preda <strong>în</strong> străinatate". <strong>Ghidul</strong> cuprinde liste de<br />
oportunitaţi pentru studenţi, profesori şi cercetători pentru Valonia -<br />
Bruxelles, care doresc să aplice pentru o bursă de scurt sau de lung termen sau<br />
să fie asistenţi <strong>în</strong> universitaţi europene. <strong>Ghidul</strong> este disponibil la<br />
www.wbri.be/bourses.<br />
Liga Studenților Români din Străinătate asigură un cadru de<br />
organizare reprezentativ al studenţilor români din străinătate, promovând<br />
solidaritatea <strong>în</strong>tre membrii săi și o atitudine pozitivă față de perspectivele<br />
<strong>în</strong>toarcerii lor <strong>în</strong> țară după terminarea studiilor- www.lsrs.ro.<br />
Cursuri de limbi straine<br />
Se organizează pe toată durata anului şcolar, iar alegerea limbii şi a<br />
nivelului de studiu este extrem de diversă. Foarte multe cursuri sunt organizate<br />
de către administraţiile comunale, existând <strong>în</strong>să şi alte organisme abilitate:<br />
Camera de Comerţ -partea franceză: Enseignement de Promotion et de<br />
Formation continue de l'ULB et de la Chambre de Commerce et d'Industrie de<br />
Bruxelles (EPFC)-www.epfc-bxl.org; partea neerlandophona: Centrum voor<br />
Volwassenenonderwijs; Kamer voor Handel en Nijverheid van Brussel (KHNB)-<br />
www.vub.ac.be/khnb.<br />
Comunităţile - franceză: www.enseignement.be/citoyens<br />
- flamanda: www.ond.vlaanderen.be, www.wordwatjewil.be,<br />
www.huisnederlandsbrussel.be.<br />
Adresa Serviciului de Informare asupra Studiilor şi Profesiilor, SIEP-<br />
Rue de la Poste 109-111, 1030 Bruxelles, Tel:+32.2640.08.32; Fax: +32.2<br />
646.80.08; Email: siep.bxl@siep.be.<br />
Informaţii referitoare la cursurile de limbă se pot obţine de asemenea<br />
la "Bureau de Liaison Bruxelles-Europe" - tel:(+32.2) 280.00.80, site web:<br />
www.blbe.be.<br />
S I S T E M U L D E E D U C A Ț I E<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
8<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 85
B A N I , C R E D I T E Ș I TA X E<br />
Capitolul 9<br />
Bani, credite și taxe<br />
sCredit la o bancă din România<br />
sCredit la o bancă <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sDeclaraţia electronică via Tax-on -web<br />
sTransferul de bani<br />
sTrimitere rapidă de bani prin Western Union<br />
Credit la o bancă din România<br />
9<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Există posibilitatea de a solicita un credit de la o bancă din România pe<br />
baza veniturilor obţinute <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, acesta fiind un serviciu introdus mai recent<br />
de către bănci. Un exemplu: pe site-ul www.brd.ro/persoane-fizice/specialromani-in-străinătate/<br />
aflaţi mai multe amănunte şi puteţi beneficia de<br />
consiliere gratuită. Dacă optaţi pentru un credit prin intermediul unei bănci din<br />
România, vă sfătuim să fiţi atenţi la dobânda şi să citiţi cu atenţie clauzele<br />
contractului. De asemenea, pe www.finzoom.ro sunt detalii privind dobânzile,<br />
costurile etc. pentru mai toate tipurile de finanţări/credite. Baza de acordare a<br />
creditelor o reprezintă <strong>în</strong> general veniturile din salariile realizate <strong>în</strong> străinătate<br />
de către cetăţenii români, la care se pot adauga şi veniturile membrilor<br />
familiei. În ceea ce priveşte adeverinţa de venit, acestea depinde de statutul<br />
dvs: salariat sau independent; urmează legalizarea semnăturii. Dacă sunteţi<br />
independent procedura este simplă, se face prin notariat sau primărie, fiind<br />
urmată de supralegalizare sau apostilare. Dar trebuie ştiut că <strong>în</strong> prezent<br />
varianta cu împrumutul din România este destul de complicată, existând totuşi<br />
avantajul ca nu este nevoie de deplasarea personală <strong>în</strong> ţară - se poate face o<br />
procura de împuternicire. În principiu, trebuie să vă interesaţi direct la bănci<br />
despre ofertele şi serviciile lor, dar vă putem sugera - conform informaţiilor de<br />
pe siteul mai sus menţionat, documentele necesare unui credit imobiliar:<br />
- Acte de identitate emise <strong>în</strong> România<br />
- Documente care atestă veniturile realizate <strong>în</strong> străinătate:<br />
adeverinţă de venit pentru ultimele 3 luni, emisă de angajator cu maximum 45<br />
de zile <strong>în</strong>aintea datei analizei<br />
- Contractul individual de muncă<br />
- Documentul legal care atestă plata impozitelor (Fişa<br />
Fiscală,Certificat Fiscal sau Extras de cont pentru evidenţierea <strong>în</strong>casării<br />
veniturilor şi a plăţii impozitelor);<br />
86 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
- Documente specifice proiectului finanţat<br />
Notă! Contractele de muncă <strong>în</strong>cheiate pe perioada determinată pot<br />
constitui baza pentru acordarea de credite numai dacă este stipulată clauza de<br />
re<strong>în</strong>noire automată.<br />
Important! Documentele <strong>în</strong>tocmite de către o autoritate<br />
straină/autentificate de un notar străin vor fi prezentate băncii spre a li se<br />
garanta astfel autenticitatea semnăturilor şi sigiliul. Supralegalizarea este<br />
supusă procedurii stabilite de statul de origine a actului. Dacă actul este emis<br />
de către o autoritate dintr-o ţară semnatară a Convenţiei de la Haga din 1961<br />
sau autentificat <strong>în</strong>tr-o astfel de ţară, nu mai este solicitată supralegalizarea,<br />
conform precizărilor de mai sus, fiind necesară aplicarea unei apostile pe<br />
aceste documente. De asemenea, este necesar ca toate documentele emise<br />
de către o autoritate straină/autentificate de un notar străin după ce sunt<br />
supralegalizate/apostilate (după caz), să fie traduse <strong>în</strong> România (traducere<br />
legalizată).<br />
B A N I , C R E D I T E Ș I TA X E<br />
Credit de consum oriunde <strong>în</strong> UE<br />
La <strong>în</strong>ceputul anului 2008 mass-media românească anunţa ca românii<br />
vor putea să-şi facă credite de consum oriunde <strong>în</strong> UE. Ştirile aveau la bază o<br />
directivă adoptată de Parlamentul European <strong>în</strong> 16 ianuarie 2008 cu privire la<br />
creditele de consum acordate cetăţenilor Uniunii. Noua masură va permite<br />
oricărui cetăţean comunitar să facă împrumut de nevoi personale la orice<br />
bancă din orice ţară membră. Mai mult, dobânda anuală va fi calculată după o<br />
metodă unică <strong>în</strong> toată Uniunea. Parlamentul European cere şi reducerea<br />
costurilor împrumuturilor personale pentru cei peste 490 de milioane de<br />
cetăţeni ai Uniunii. Consumatorii vor primi informaţii standardizate despre<br />
împrumuturi, pentru a putea compara mai uşor ofertele. Potrivit directivei<br />
europene, clienţii vor avea dreptul să renunţe la un credit fără a preciza un<br />
motiv anume şi fără taxe suplimentare. De asemenea, vor putea rambursa<br />
împrumutul <strong>în</strong> orice moment. Parlamentul European a votat o directiva care<br />
prevede şi armonizarea legilor <strong>în</strong> domeniu <strong>în</strong> cele 27 de state. Directiva trebuie<br />
transpusă <strong>în</strong> legislaţiile naţionale <strong>în</strong> cel târziu 2 ani de la momentul adoptării.<br />
Legea nu se referă <strong>în</strong>să şi la creditele imobiliare.<br />
9<br />
Credit la o bancă <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Evident mai există o variantă de împrumut: dacă lucraţi cu forme<br />
legale <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> puteţi avea acces la credit la o bancă din <strong>Belgia</strong>. Aceasta<br />
depinde de banca unde v-aţi deschis contul, de vechimea <strong>în</strong> muncă, de<br />
valoarea împrumutului, etc.... Există multe alte instituţii bancare ce pot oferi<br />
credite, <strong>în</strong>să cu dobândă mare. De exemplu: www.cetelem.be sau alte banci<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 87<br />
w w w. r o m b e l . c o m
9<br />
B A N I , C R E D I T E Ș I TA X E<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
mici care apelează inclusiv la publicitatea prin poştă. Aşadar, un cetăţean<br />
român rezident <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> cu forme legale şi având un venit stabil poate obţine<br />
un credit bancar (pentru nevoi personale, de consum, ipotecar) - bine<strong>în</strong>ţeles<br />
sub rezerva că poate <strong>în</strong>deplini cerinţele băncii <strong>în</strong> materie de documente<br />
necesare şi că nu intră sub incidenţa rău-platnicilor. Cel mai important lucru<br />
este să puteţi face dovada unui venit stabil adică... sunteţi salariat şi aveţi un<br />
contract pe perioada nedeterminată (deci nu mai sunteţi sub incidenţa<br />
perioadei de probă). Dacă sunteţi independent, există criterii suplimentare,<br />
printre altele se cere ultima declaraţie de venituri sau un atestat de la<br />
contabilul dvs. din care reies veniturile impozabile. Indiferent de instituţia<br />
aleasă, un consilier bancar vă poate oferi toate detaliile necesare, inclusiv<br />
informaţii legate de fiscalitatea unui credit. O sugestie: nu minimalizaţi nivelul<br />
dobânzii şi exploraţi toate alternativele pentru finanţarea de care aveţi nevoie;<br />
accesaţi site-urile unor bănci cunoscute, unele au chiar simulare on-line, ceea<br />
ce face mai uşoară o comparaţie.<br />
Declaraţia electronică via Tax-on -web<br />
Este posibil să completaţi şi să trimiteţi declaraţia de impozit <strong>în</strong>tr-o<br />
manieră securizată via internet. Trebuie să accesaţi siteul www.taxonweb.be şi<br />
să vă <strong>în</strong>registraţi - există două modalitaţi: fie printr-un cod de acces personal pe<br />
care trebuie sa-l comandaţi şi-l veţi primi prin curier poştal. Dacă aveţi deja un<br />
cod de acces, acesta ramâne valabil; fie cu ajutorul cărţii de identitate<br />
electronice.<br />
O dată <strong>în</strong>registrat, puteţi să completaţi declaraţia. Există cazuri când<br />
aceasta este deja completată cu date preliminare, datorită unor informaţii de<br />
care dispune deja administraţia fiscală (salarii, alocaţii sociale, venit<br />
cadastral...). Verificaţi datele şi continuaţi; programul are o funcţie care vă<br />
avertizează <strong>în</strong> caz de eroare. Din momentul <strong>în</strong> care aţi terminat de completat<br />
declaraţia, tot ce mai ramâne de făcut este să o trimiteţi; este inutil să o<br />
imprimaţi, deoarece trimiterea se efectuează electronic. Veţi primi o recipisă<br />
de recepţie şi declaraţia va ramâne disponibilă spre consultare <strong>în</strong> orice<br />
moment. Contabilii şi consilierii fiscali au de asemenea posibilitatea de a<br />
completa declaraţia dvs. via Tax-on-web, cu condiţia ca aceştia să <strong>în</strong>registreze<br />
mandatul pe care dvs. l-aţi acordat lor. Cum se face calculul impozitului? Taxon-web<br />
calculează direct impozitul pe care trebuie să-l plătiţi sau cel care<br />
trebuie să vă fie rambursat, dacă este cazul.<br />
O altă aplicaţie, Tax-Calc, vă este pusă la dispoziţie pe siteul SPF<br />
Finances. Simularea vă permite să vă calculaţi impozitul <strong>în</strong> avans şi <strong>în</strong>tr-o<br />
manieră anonimă. Dacă veţi constata că există vreo eroare <strong>în</strong> declaraţia dvs,<br />
<strong>în</strong>ainte de a o expediă este necesar să luaţi legatura cu servicul de taxare<br />
(pentru conformitate, vedeţi demonstraţia aplicaţiei).<br />
88 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Adrese şi siteuri utile: SPF Finances - www.minfin.fgov.be; Administrations<br />
fiscales fédérales - www.fiscus.fgov.be; Base de données fiscales (SPF<br />
Finances) -www.fisconet.fgov.be. Centrul de contact SPF Finances, Avenue du<br />
Roi Albert II 33, 1030 Bruxelles, Tel: 0257 257 57.<br />
Transferul de bani<br />
O dată cu aderarea, plăţile <strong>în</strong> euro trebuie să aibă acelaşi cost,<br />
indiferent dacă sunt locale sau externe. Transferurile efectuate din statele UE<br />
spre România s-au ieftinit considerabil, dar <strong>în</strong> România băncile nu aplică<br />
<strong>în</strong>totdeauna şi <strong>în</strong>tocmai prevederile comunitare. Aşadar, transferurile bancare<br />
<strong>în</strong> euro trebuie să aibă acelaşi cost, indiferent dacă beneficiarul are cont curent<br />
deschis la o bancă din România sau dintr-un alt stat membru. Condiţia este<br />
prevazută <strong>în</strong> Regulamentul nr. 2560/2001 al Comisiei Europene.<br />
Reglementarile sunt valabile atât pentru transferurile interbancare, cât şi<br />
pentru plăţile la comercianţi cu cardul şi retragerile de numerar de la ATM.<br />
Singura condiţie este ca moneda de plată sa fie euro, iar valoarea tranzacţiei să<br />
fie mai mica de 50.000 euro.<br />
Aplicarea regulilor europene la plăţile <strong>în</strong> euro va avea un efect<br />
diferenţiat, <strong>în</strong> funcţie de ţara de unde se iniţiază transferul. În România,<br />
comisioanele rămân ridicate şi se fac prin intermediul băncilor corespondente,<br />
ceea ce presupune atât costuri mari, cât şi o perioada lungă de execuţie. Astfel,<br />
un simplu transfer local implică până la patru bănci, iar operaţiunea poate dura<br />
3-5 zile lucrătoare. De aceea, plăţile <strong>în</strong> euro, fie că sunt interne sau externe,<br />
presupun plata unor speze bancilor corespondente, ceea ce majorează<br />
costurile. Comisia Europeană a propus introducerea Regulamentului<br />
2560/2001 la nivelul UE deoarece plăţile transfrontaliere aveau costuri<br />
exagerat de mari comparativ cu cele locale. Aplicarea acestor prevederi a avut<br />
un efect benefic asupra costului serviciilor financiare, se arată <strong>în</strong>tr-un raport de<br />
evaluare publicat la <strong>în</strong>ceputul lunii ianuarie 2007 de Comisia Europeană. În<br />
prezent, un transfer de 100 de euro costă <strong>în</strong> statele din zona euro doar 2,5€,<br />
faţă de 17,2€ <strong>în</strong> martie 2003. Cele mai mici costuri pentru transferurile<br />
interbancare sunt acum <strong>în</strong> Olanda, <strong>Belgia</strong>, Luxemburg, Austria şi Irlanda, unde<br />
comisioanele percepute de bănci pentru a transfera 100 de euro sunt mai mici<br />
de 1 euro. Aceeaşi operaţiune poate costa pâna la 3-4 euro <strong>în</strong> Spania, Franţa şi<br />
Italia. Cele mai mari comisioane se <strong>în</strong>tâlnesc <strong>în</strong> Grecia, <strong>în</strong> medie de 12 euro.<br />
Trimitere rapida de bani prin Western Union<br />
O modalitate rapidă şi sigură de a trimite bani este prin intermediul<br />
Serviciului Western Union Money TransferSM -www.westernunion.com, care<br />
reprezintă soluţia perfectă pentru a trimite bani persoanelor de <strong>în</strong>credere.<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 89<br />
B A N I , C R E D I T E Ș I TA X E<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
9
9<br />
B A N I , C R E D I T E Ș I TA X E<br />
Dacă trebuie să trimiteţi bani unei persoane necunoscute, vă confruntaţi cu<br />
riscul de a deveni victima unei fraude.<br />
Dacă doriţi să trimiteţi bani <strong>în</strong> afara României, suma maximă ce poate<br />
fi transferată este de 10.000 Usd sau echivalentul <strong>în</strong> Euro şi Ron (conversia Usd<br />
va fi facută la cursul Western Union, şi nu la cel al BNR). Dacă primiţi bani din<br />
strainătate, trebuie să aveţi un act de identitate, vârsta minimă de 14 ani şi să<br />
specificaţi agentului: numele şi prenumele persoanei care a trimis banii, suma<br />
transferată, oraşul şi ţara de unde s-a efectuat transferul şi numărul de control<br />
al transferului (MTCN). Servicii opţionale - livrare la domiciliu, anunţare<br />
telefonică/telegramă sau mesaj sms. Nu este nevoie să aveţi un cont deschis <strong>în</strong><br />
bancă, iar banii se pot ridica de la oricare dintre cele peste 4.600 locaţii din<br />
România - durata transferul propriu-zis este foarte scurtă, cîteva minute.<br />
Western Union ă recomandă pentru a vă proteja împotriva fraudelor:<br />
nu trimiteţi niciodată bani unui necunoscut printr-un serviciu de transfer de<br />
bani; fiţi foarte atenţi la afaceri sau oportunităţi care par prea avantajoase<br />
pentru a fi adevărate; nu folosiţi serviciul de transfer de bani pentru a plăti, de<br />
exemplu, achiziţii la licitaţii online; nu trimiteţi bani pentru a plăti taxe sau<br />
onorarii pentru potenţiale câştiguri la loterii internaţionale. Pentru a ajuta pe<br />
cei <strong>în</strong> nevoie a fost creată Fundaţia Western Union, un exemplu fiind<br />
susţinerea programului "Singur acasă", ce asistă copiii emigranţilor români.<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
90 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Capitolul 10<br />
Securitate socială și asigurări<br />
sCe este securitatea socială<br />
sCartea de identitate socială ("carte SIS")<br />
sAlocaţia pentru copii<br />
sAsigurări antitero<br />
Ce este securitatea socială<br />
Securitatea socială belgiană este un sistem bazat pe solidaritatea<br />
<strong>în</strong>tre: lucrători şi şomeri; activi şi pensionari; persoane sănătoase şi persoane<br />
bolnave; persoane cu venituri şi cele fără resurse; familiile fără copii şi cele cu<br />
copii, etc... Solidaritatea este garantată deoarece: persoanele active trebuie să<br />
plătească toate contribuţiile, proporţional cu venitul lor; o importantă<br />
finanţare este oferită de către comunitate, adică de către toţi cetăţenii;<br />
sindicatele, societăţile de asigurări sociale şi organizaţiile patronale sunt<br />
factori de co-decizie asupra diferitelor modalitaţi de funcţionare a sistemului.<br />
Sistemul de securitate socială asigură 3 funcţii:<br />
1. În caz de pierdere a salariului (şomaj, pensie, incapacitatea de<br />
muncă), veţi primi un venit de compensare, de <strong>în</strong>locuire;<br />
2. În caz de anumite "cheltuieli sociale" (suprataxe) cum ar fi educaţia<br />
copiilor sau costurile de boală, veţi primi o suplimentare de venituri;<br />
3. În absenţa involuntară a veniturilor profesionale, veţi primi ajutor<br />
social de supravieţuire.<br />
Sistemul de securitate socială clasic este repartizat astfel:<br />
* Un regim pentru muncitorii angajaţi (un angajat este o persoană<br />
legată de angajatorul sau printr-un contract de muncă. Totuşi, unele categorii<br />
de persoane sunt tratate ca angajaţi pentru punerea <strong>în</strong> aplicare a măsurilor de<br />
securitate socială, şi invers, unele categorii sunt excluse).<br />
* Un regim pentru muncitorii independenţi (independentul este<br />
persoana care exercită o activitate profesională fără a fi angajat <strong>în</strong> obligaţii<br />
legate de un contract de muncă sau de un statut. La fel, anumite grupuri sunt<br />
excluse şi altele sunt tratate ca liber -profesionişti).<br />
* Un regim pentru funcţionari (funcţionarul este persoana<br />
subordonată domeniului de servicii publice).<br />
Sistemul clasic conţine 7 categorii:<br />
1. Pensiile pentru vechime <strong>în</strong> muncă şi pensiile de urmaş;<br />
S E C U R I TAT E S O C I A L Ă Ș I A S I G U R Ă R I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
10<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 91
10<br />
S E C U R I TAT E S O C I A L Ă Ș I A S I G U R Ă R I<br />
2. Şomaj;<br />
3. Asigurarea împotriva accidentelor la locul de muncă;<br />
4. Asigurarea împotriva bolilor profesionale;<br />
5. Prestaţiile familiale - alocaţia pentru copii;<br />
6. Asigurarea <strong>în</strong> caz de boală şi/sau de invaliditate;<br />
7. Vacanţele anuale<br />
În plus, schemele de securitate socială conţin regimurile aşa-numite<br />
reziduale care fac parte din ajutorul social (de ex: o extindere a protecţiei<br />
sociale pentru persoanele care nu sunt eligibile pentru cele 7 categorii mai sus<br />
menţionate).<br />
Cartea de identitate socială ("carte SIS")<br />
Introducerea cardului SIS are ca obiectiv principal de a furniza<br />
persoanei asigurate social un suport electronic pe care figurează numărul său<br />
de identificare de securitate socială; acel număr va fi folosit de către asigurat <strong>în</strong><br />
toate relaţiile cu instituţiile de asigurări sociale, precum şi cu persoanele<br />
responsabile pentru a face declaraţiile de date sociale (angajatorii, fondurile<br />
de pensii şi, desigur, <strong>în</strong>suşi asiguratul). Orice vizită la doctor este condiţionată<br />
de prezentarea cardului SIS şi chiar a cărţii de identitate. Cardul poate fi folosit<br />
şi <strong>în</strong> farmacii, la cumpărarea cu preţ redus a medicamentelor.<br />
Alocaţia pentru copii<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Conform Regulamentului Consiliului Europei 1408/71 privind<br />
aplicarea regimurilor de securitate socială pentru lucrătorii salariaţi,<br />
independenţi şi membrii familiilor lor care se deplasează <strong>în</strong> interiorul<br />
comunităţii, dar şi Regulamentului Consiliului CEE 574/72 privind stabilirea<br />
modalitaţilor de aplicare a regulamentului 1408/71, <strong>în</strong>cepând cu luna ianuarie<br />
2007 alocaţia pentru copii poate fi exportată.<br />
Salariaţii vor lua legatura cu casa de asigurări a patronului, iar<br />
independenţii vor lua legatura cu casa de asigurari sociale la care sunt afiliaţi.<br />
Alocaţia pentru copii poate fi plătita prioritar sau complementar. Alocaţia se va<br />
plăti prioritar (suma integrală a alocaţiei care se cuvine <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>) atunci când<br />
nu primiţi <strong>în</strong> România sau <strong>în</strong> altă ţară UE sau <strong>în</strong> spaţiul economic european<br />
alocaţie pentru copii, <strong>în</strong> principal pe baza prestaţiilor sau ca echivalent al<br />
acestora. Din contra, alocaţia se va plăti complementar atunci când <strong>în</strong> România<br />
cineva are dreptul să ridice această alocaţie ca urmare a prestaţiilor sau ca<br />
echivalent al acestora. În cazul plaţii complementare, se va proceda la o<br />
comparaţie a sumelor o dată la şase luni, după ce au fost chestionate<br />
instituţiile româneşti care se ocupă de plata alocaţiilor. Sumele vor fi<br />
comparate pentru fiecare copil <strong>în</strong> parte. În fiecare trimestru se va stabili de<br />
92 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
către instituţiile europene o sumă de valoare mijlocie pentru conversie. Pentru<br />
România aveţi nevoie de formularele E 411 şi E 405.<br />
Românii care lucrează legal pot primi <strong>în</strong> ţara de rezidenţă nu doar<br />
alocaţia de stat ci şi indemnizaţia de creştere şi <strong>în</strong>grijire a copilului până la doi<br />
sau trei ani. Criteriul de bază este că cei care fac solicitarea către Direcţia<br />
Muncii şi Protecţiei Sociale (DMPS) să fie salariaţi cu contract de muncă.<br />
Ambele prestaţii sau dupa caz, una dintre ele, pot fi dirijate la cerere către ţara<br />
unde muncitorul lucrează. Modalitatea de plată este mai avantajoasă <strong>în</strong> acest<br />
sistem, deoarece persoanele beneficiare primesc alocaţia/indemnizaţia<br />
cuvenită <strong>în</strong> ţara de origine, dar şi diferenţa până la nivelul<br />
alocaţiei/indemnizaţiei din ţara <strong>în</strong> care lucrează. Alocaţiile pot fi solicitate fie<br />
de către familii, fie de către un singur părinte.<br />
Se ştie de altfel că <strong>în</strong> majoritatea ţărilor UE cuantumul alocaţiei<br />
pentru copii este mai mare decât <strong>în</strong> România. În acest caz pe lângă cei 42 lei<br />
pentru fiecare copil (condiţionaţi de domiciliul stabil), statele europene <strong>în</strong> care<br />
muncitorii români lucrează cu forme legale vor plăti o sumă de bani până la<br />
nivelul alocaţiilor din respectivul stat. Dacă părinţii lucrează cu contracte de<br />
muncă <strong>în</strong> două ţări diferite se va lua <strong>în</strong> considerare plata alocaţiei care este mai<br />
mare. Se aplică astfel principiul exportabilităţii prestaţiilor sociale, prevăzut de<br />
legislaţia europeană. Solicitanţii nu trebuie să se deplaseze neaparat <strong>în</strong><br />
România ci se pot adresa instituţiilor competente din ţara unde muncesc, care<br />
la rândul lor vor trimite cererile ministerului de resort român, urmând ca<br />
DMSSF judeţene să se ocupe de completarea formularelor. Alocaţia de stat<br />
pentru copii a crescut de la 40 lei la 42 lei <strong>în</strong>cepând cu 1 ianuarie 2009, iar<br />
alocaţia pentru copiii aflaţi <strong>în</strong> plasament este majorată la 97 lei -<br />
www.mmuncii.ro.<br />
Din punctul de vedere al grijei faţă de viitoarea mămică şi nou născut,<br />
<strong>Belgia</strong> este ţara care oferă multe facilitaţi. În funcţie de asigurare -mutualitate<br />
şi/sau asigurarea de spitalizare- vor fi rambursate costurile aferente naşterii, <strong>în</strong><br />
totalitate sau un procent de mai bine de jumătate. Alocaţia lunară pentru copii<br />
primită de către un salariat este diferită; astfel, pentru primul copil se plătesc €<br />
81,77, la al doilea copil € 151,30 şi <strong>în</strong>cepând de la al treilea şi următorii €<br />
225,90. În plus, se acordă un ajutor şi la naştere: <strong>în</strong> cazului primului născut -al<br />
mamei sau al tatălui- suma este de € 1.107,80, iar <strong>în</strong> restul situaţiilor suma este<br />
de € 833,49. Pentru gemeni sau mai mulţi copii se plăteşte o sumă de €<br />
1.107,80 pe copil. Sumele menţionate sunt acordate de către Serviciul federal<br />
pentru alocaţiile pentru copii - consultaţi www.rkw.be şi nu au legătură cu<br />
beneficiile oferite la naştere de către mutualitate (fiecare oferă propriile<br />
beneficii). Concediul aşa numit de maternitate este de 9 săptamâni (din care<br />
una este obligatorie <strong>în</strong>ainte de naştere) şi suma primită este de circa 70% din<br />
salariu. Alte avantaje ale naşterii unui copil <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>: copilul poate fi <strong>în</strong>grijit şi<br />
supravegheat <strong>în</strong> dezvoltarea sa <strong>în</strong> mod gratuit de catre centrele specializate (<strong>în</strong><br />
S E C U R I TAT E S O C I A L Ă Ș I A S I G U R Ă R I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
10<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 93
10<br />
S E C U R I TAT E S O C I A L Ă Ș I A S I G U R Ă R I<br />
special programul de vaccinare) până la vârsta de 3 ani; de la 3 luni copilul<br />
poate fi <strong>în</strong>scris la creşă (pentru şomeri sau cei care primesc ajutor social pentru<br />
suma de 1,25 euro/zi-maximum 12.50 euro), iar de la doi ani şi jumătate poate<br />
fi <strong>în</strong>scris <strong>în</strong> <strong>în</strong>văţământul preşcolar. De asemenea, supravegherea copiilor<br />
<strong>în</strong>ainte şi după programul de curs oficial se deduce fiscal până la vârsta de 12<br />
ani, suma deductibilă fiind de aproximativ 12 euro pe zi. Este bine de ştiut că<br />
deducerile la impozit sunt valabile atât pentru angajaţi cât şi pentru<br />
independenţi. Pentru asigurările medicale găsiţi informaţii la:<br />
www.socialsecurity.fgov.be şi www.belgique.charline.be.<br />
NOU! De la 1 februarie 2009 "şefii" de familii monoparentale, aflaţi <strong>în</strong><br />
şomaj de cel puţin 3 luni, pot beneficia de o primă de 75€/lună, <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care<br />
re<strong>în</strong>cep serviciul. Prima se va acorda pe o perioadă de maximum 12 luni,<br />
părintelui care reia slujba <strong>în</strong> calitate de angajat sau de independent cu titlu<br />
principal. Ideea este de a se extinde acordarea de prime şi femeilor care<br />
re<strong>în</strong>cep lucrul, fără a fi fost <strong>în</strong> şomaj; mai multe informaţii la:<br />
www.emploi.belgique.be, www.onem.be.<br />
Asigurări antitero<br />
Începând cu data de 1 mai 2008 cea mai mare parte a contractelor de<br />
asigurare <strong>în</strong>cheiate de belgieni cuprinde explicit riscurile legate de atacuri<br />
teroriste. Astfel, asigurările de viaţă, cele auto, de boală sau împotriva<br />
incendiilor cuprind <strong>în</strong> mod automat clauze legate de atacuri de tip terorist, fără<br />
modificarea sumelor de asigurare din contractul de bază. Noile contracte au,<br />
totuşi, câteva limite, cum ar fi aceea că nu privesc pagubele unui atac nuclear<br />
iar plafonul de asigurare este de maximum 1 miliard de euro.<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
94 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Capitolul 11<br />
Cum se poate trăi ieftin <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
Românii sunt cunoscuţi ca fiind <strong>în</strong>treprinzători şi descurcăreţi <strong>în</strong><br />
general; la aceasta se adaugă şi un simţ pragmatic care-i ajută să se adapteze<br />
noului loc, fără a uita <strong>în</strong>să rădăcinile şi <strong>în</strong>văţăturile bune de acasă. Şi una din<br />
aceste <strong>în</strong>vaţături ar putea fi - de ce nu?- spiritul de economie.<br />
Aflaţi <strong>în</strong>tr-o ţară straină, nu toţi românii îşi cunosc drepturile. Pe lângă<br />
diferite instituţii ori asociaţii care se ocupă inclusiv de drepturile imigranţilor<br />
fără acte de şedere, un ajutor vine şi din partea primului website dedicat<br />
dreptului belgian. Pe lângă consilierea online sau ghidul juridic, siteul propune<br />
<strong>în</strong> download documente tip <strong>în</strong> format Word - spre exemplu: contract de<br />
muncă, facturi, somaţii, contestaţii, contract de <strong>în</strong>chiriere al locuinţei,<br />
cumpărări -vânzări, auto, etc. - website: www.vosdroits.be.<br />
În general la <strong>în</strong>trebarea "Se poate trăi ieftin <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>?" răspunsul <strong>în</strong>că<br />
mai poate fi DA, dacă se respectă un anumit mod de acţiune şi chiar de gândire<br />
pragmatică, care <strong>în</strong> fapt nu <strong>în</strong>seamnă renunţarea la confort şi nu contravine<br />
unui stil de viaţă decent. Foarte binevenită este reducerea facturii de energie,<br />
mai ales <strong>în</strong> condiţiile <strong>în</strong> care preţul energiei creşte continuu. De altfel, Regiunea<br />
Walona şi Bruxelles au <strong>în</strong>fiinţat unele ajutoare care să contribuie la diminuarea<br />
facturii de energie a consumatorilor particulari. Ajutoarele sunt sub forma de<br />
prime, de exemplu pentru un raport energetic făcut de un expert asupra<br />
izolaţiei caselor sau pentru izolarea propriu-zisă a acestora (acoperiş, planşeu,<br />
pereţi, ferestre). Astfel, pentru schimbarea unei ferestre cu un rând de geam cu<br />
una cu două rânduri de geam, <strong>în</strong> regiunea Walona se acordă o primă de bază de<br />
40€/m² şi pentru o sumă maximă de 10.000 €/an/locuinţă. La Bruxelles<br />
montarea unui geam dublu superizolant dă dreptul la o primă de 50€/m²,<br />
limitată la 2.500 €/locuinţa. În acelaşi timp se oferă prime pentru instalarea<br />
unei centrale termice mai performante cu consum de gaz. Instalarea unei<br />
pompe de circulaţie de căldura permite unui propietar din Bruxelles să obţină<br />
o primă echivalentă cu 50% din valoarea facturii de cumpărare, plafonată la<br />
max. 2.500€/locuinţă. Se acordă prime regionale şi pentru instalarea<br />
panourilor solare. Acest tip de ajutoare din partea statului există şi <strong>în</strong> regiunea<br />
Flandra. Mai multe informaţii la adresa: www.energie.wallonie.be.<br />
Un mod economic de a folosi energia este contorul de noapte - la<br />
jumătate de preţ, <strong>în</strong>cepând de vineri seara de la ora 22.00 şi până luni<br />
dimineaţa la ora 07.00; costul unui contor de noapte - aproximativ 50€ la<br />
Bruxelles şi aproape 150€ <strong>în</strong> Regiunea Valona. Becurile electronice şi de<br />
calitate rezolvă 20% din economia de curent -trebuie vizată marca veritabilă şi<br />
evitate falsurile.<br />
C U M S E P O AT E T R Ă I I E F T I N Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
11<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 95
11<br />
C U M S E P O AT E T R Ă I I E F T I N Î N B E L G I A<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Pentru unii maşina este un lux, pentru alţii un rău necesar; foarte<br />
important este faptul că peste tot <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> reţeaua de transport <strong>în</strong> comun este<br />
foarte bine organizată. Mai mult, este stimulată deplasarea cu bicicleta,<br />
organizându-se inclusiv activităţi la nivel naţional, cum ar fi "Săptămâna<br />
bicicletei" <strong>în</strong> luna mai sau "Săptămâna mobilitaţii" - anual <strong>în</strong> luna septembrie -<br />
când bicicleta este regina străzilor.<br />
Pentru cei cu venituri mai reduse există lanţurile de magazine "Aldi" ,<br />
"Lidl" şi "Colruyt", urmate de magazinele ceva mai sofisticate "Delhaize" şi GB-<br />
Carrefour. Magazine cu textile dar şi obiecte electro-casnice şi cosmetice:<br />
Zeeman, Wibra, Kruidvat, Di, Promo, etc. Un truc este acela de a cumpara <strong>în</strong><br />
general haine şi alte lucruri scumpe <strong>în</strong> perioada soldurilor - de două ori pe an,<br />
<strong>în</strong> lunile ianuarie şi iulie, sau de profitat de promoţiiile din magazine.<br />
Macelariile Renmans afiliate la "Aldi" sunt indicate pentru carne proaspată, la<br />
preţuri mai acceptabile. Pentru Bruxelles cea mai bună alegere cu costuri mici<br />
o reprezintă piaţa de la Clemenceau, Anderlecht - deschisă <strong>în</strong> weekend; carne<br />
proaspătă-mititei, salam Victoria, Bucureşti, cabanos, afumături - toate se<br />
găsesc la Magazinul "Georges", unde se vorbeşte şi limba română. Şi tot despre<br />
produsele alimentare: putem afirma că a cumpară un "produit blanc" - fără<br />
marcă/etichetă - nu <strong>în</strong>seamnă calitate inferioara; produsele au aceleaşi calităţi<br />
ca şi cele de marcă, lipsind <strong>în</strong>să eticheta, ceea ce elimină costurile contractuale<br />
de publicitate, distribuţie, etc. În medie sunt cu 30% mai ieftine.<br />
Pentru cei care nu au probleme cu produsele second-hand există<br />
magazinele "Kringwinkel", afiliate OCMW, care au aproape orice, de la obiecte<br />
de uz casnic la mobilă, aparatură, biciclete şi altele, la preţuri foarte mici. Un alt<br />
lanţ de magazine este "Trok" unde se găsesc mobilă, produse igienice sau de uz<br />
casnic la preţuri mici, provenite de la magazinele care au dat de curând<br />
faliment. Mai putem adăuga magazinele "Solderies" - la Charleroi există o<br />
stradă <strong>în</strong>treagă cu astfel de magazine, depozitele "Emaius", târgurile care se ţin<br />
mai ales vara numite "Brocantes", magazinul "Ikea" pentru tot ce <strong>în</strong>seamnă<br />
casă şi decoraţiuni interioare. Haine de marcă ieftine se găsesc la Bruxelles la<br />
depozitul DOD situat pe rue Liedekerke 103 (St. Josse) -deschis numai vineri,<br />
sâmbată şi duminică <strong>în</strong>tre orele 09:00 - 17.30; există o sucursală la adresa Rue<br />
des Basins, 1070 Bruxelles, lânga Canal. La Anvers magazine cu <strong>în</strong>calţăminte de<br />
calitate provenită din colecţiile anilor trecuţi sau din falimente: "MONAR",<br />
Justitiestraat, 2018 Antwerpen, "Miss and Mister", Nationalestraat, 2000<br />
Antwerpen, Outlet (n-are nume), Keyserlei, 2000 Antwerpen.<br />
Kringloopwinkels sau magazine cu obiecte reciclate sau la mâna a doua (numai<br />
<strong>în</strong> Flandra): www.kringloop.net.<br />
În ceea ce priveşte transporturile, trenul este mai ieftin sâmbăta şi<br />
duminica dacă luaţi bilet de weekend dus-<strong>în</strong>tors, iar <strong>în</strong> vacanţe opţiunea o zi la<br />
mare sau la munte; facilitaţi sunt şi dacă veţi călători <strong>în</strong> grup. La tren şi autobus<br />
biletele senior au reducere de 60%. Carburantul cel mai ieftin? <strong>în</strong> benzinaria<br />
96 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
magazinului "Macro". Pentru cei interesaţi de un preţ mai bun la benzină sau<br />
motorină <strong>în</strong>cercaţi şi pe site-ul www.carbu.be. Evident, tot pentru a călători,<br />
dar pe distanţe mai lungi, putem folosi serviciile companiilor aeriene low-cost:<br />
Wizzair, Blue Air; exista un site www.skyscanner.net - folosit inclusiv de către<br />
operatorii de turism - care adună la un loc majoritatea firmelor low-cost pe<br />
transportul aerian.<br />
Un alt exemplu constatat <strong>în</strong> viaţa de zi cu zi este obiceiul multor<br />
belgieni de a merge la magazin cu lădiţe din plastic şi după cumpărarea<br />
produselor desfac pur si simplu ambalajele, lăsând <strong>în</strong> magazin surplusul de<br />
greutate şi deşeu. Este un mod de a face economii, mai ales că ridicarea<br />
deşeurilor menajere <strong>în</strong> majoritatea localităţilor se face contra cost, taxarea<br />
fiind de fapt dublă: se plătesc atât sacii de gunoi cât şi taxe comunale! Pentru a<br />
evita stocarea de sticle, cumpăraţi doar produse ambalate <strong>în</strong> sticle sau borcane<br />
pentru care plătiţi garanţie şi astfel le puteţi returna la magazin. Sau le<br />
depuneţi <strong>în</strong> containere speciale pentru a fi reciclate. Există şi magazine care<br />
ambalează numai <strong>în</strong> pungi de hârtie, de obicei cele de genul Fair Trade.<br />
Un alt truc: dacă staţi la casă, construiţi <strong>în</strong> pam<strong>în</strong>t un rezervor de apă care<br />
captează fie apă din pam<strong>în</strong>t, fie apă de la ploaie.<br />
Cei care doresc să telefoneze mai ieftin <strong>în</strong> România pe telefon fix sau<br />
mobil şi au o conexiune internet pot folosi programele VOIP. Unele dintre ele<br />
oferă acest serviciu telefonic gratuit, dar soluţia cea mai valabilă ramâne cea cu<br />
plata - www.lowratevoip.com, www.voipwise.com, www.internetcalls.com.<br />
O soluţie viabila pentru îmbogaţirea culturii generale şi pentru relaxare o<br />
constituie bibliotecile; mai mult, pentru cei care vor să <strong>în</strong>chirieze DVD-uri cu<br />
filme sau CD-uri, un abonament/legitimaţie la bibliotecă locală costă 2.50<br />
euro/an, iar apoi preţurile de <strong>în</strong>chiriere sunt cca. 1.25 euro/DVD şi 0,70<br />
euro/CD. Tot la bibliotecă există de obicei şi acces internet gratuit pentru cei<br />
interesaţi.<br />
Un alt exemplu de spirit practic este siteul www.donoo.eu/zone-be -<br />
se donează online diverse categorii de obiecte. La final, iată şi un site de trucuri<br />
la făcut economie, prin simpla schimbare a unor obiceiuri (sau prejudecăţi):<br />
www.gagnez1000euros.be.<br />
C U M S E P O AT E T R Ă I I E F T I N Î N B E L G I A<br />
11<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 97
T R A N S P O R T U L<br />
Capitolul 12<br />
Transportul<br />
sReţeaua belgiana de transport<br />
sCălătorie minori <strong>în</strong> străinătate<br />
sCălătorie din şi <strong>în</strong>spre România - circulaţia de persoane şi<br />
mărfuri<br />
sNoi reguli privind transportul copiilor cu maşina <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sCum să cumperi o maşină <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sAccident de maşină<br />
Reţeaua belgiană de transport<br />
12<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
<strong>Belgia</strong> este foarte bine conectată la reţelele vest-europene de<br />
transport si dispune de peste 3.500 km de cale ferată din care aproximativ<br />
3.000 km sunt electrificaţi. Compania naţională de transport feroviar -<br />
Societatea Naţională de Căi Ferate belgiană - asigură majoritatea legăturilor.<br />
Frecvenţa trenurilor este ridicată şi costul transportului este redus, existând si<br />
pachete promoţionale de transport -www.b-rail.be, www.sncb.be. Nou! Până<br />
la un număr de 4 copii mai mici de 12 ani pot călători gratuit cu trenul dacă sunt<br />
<strong>în</strong>soţiţi de un călător plătitor de bilet (cu o vârstă mai mare); avantajul este<br />
valabil pentru călătoria la clasa a II-a către toate destinaţiile <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>; copiii mai<br />
mici de 12 ani care posedă o "carte de reducere pentru familie numeroasă" pot<br />
călători gratuit tot timpul, chiar dacă nu sunt <strong>în</strong>soţiţi. Serviciile internaţionale<br />
sunt realizate fie cu trenuri InterCity spre Amsterdam, Strasbourg sau Zürich,<br />
fie prin trenuri de mare viteză spre Paris, Londra, Köln, Frankfurt, Amsterdam,<br />
Marsilia, Bordeaux.<br />
Transporturile urban şi interurban sunt de competenţa regiunilor,<br />
existând trei societaţi de transport <strong>în</strong> comun: De Lijn pentru regiunea Flandra,<br />
TEC pentru regiunea Valonia şi STIB/MIVB pentru Regiunea Bruxelles Capitale.<br />
Bruxelles şi Anvers sunt oraşele care au sistem de metrou, sisteme de transport<br />
lejer şi tramvaie existând <strong>în</strong> Bruxelles, Anvers, Charleroi şi Gent. Tramvaiul de<br />
coastă este o linie de tramvai interurban ce rulează de -a lungul <strong>în</strong>tregii coaste<br />
belgiene, de la frontiera cu Franţa pâna la cea cu Olanda.<br />
<strong>Belgia</strong> are peste 149.000 km de drumuri amenajate din care peste<br />
1.700 km de autostrăzi. Marile aglomeraţii dispun de una sau mai multe<br />
centuri ocolitoare. Autostrăzile sunt notate cu litera 'A' şi urmează traseele<br />
drumurilor europene, centurile sunt denumite 'ring' şi sunt notate cu litera 'R',<br />
98 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
iar drumurile naţionale sunt notate cu litera 'N'. Portul Anvers este unul dintre<br />
cele mai mari porturi mondiale, mai exact al patrulea ca mărime. Este situat pe<br />
estuarul râului Escaut sau Schelde. Alte porturi maritime sunt Bruges situat la<br />
Zeebrugge, porturile Gent şi Oostende. <strong>Belgia</strong> dispune de peste 2.000 km de<br />
canale navigabile, din care peste 1.500 km sunt utilizați <strong>în</strong> mod curent.<br />
Principalele porturi interioare sunt cele de la Bruxelles şi Liège.<br />
Pentru transportul urban <strong>în</strong> Bruxelles există reţeaua STIB -<br />
www.stib.be, www.mivb.be - se pot afla traseele tuturor mijloacelor de<br />
transport <strong>în</strong> comun şi, foarte util, este calculat cel mai rapid şi mai scurt traseu.<br />
Din data de 4 aprilie 2009 a intrat <strong>în</strong> funcţiune "noul metrou" - 6 linii<br />
performante. Preţul unui bilet este de 1,70€ la automatele de bilete<br />
(amplasate <strong>în</strong> staţiile de metrou) şi 2€ la şofer. Important: biletul este valabil o<br />
oră, se foloseşte pentru autobuz, metro, tramvai şi trebuie compostat la<br />
fiecare urcare <strong>în</strong>tr-un mijloc de transport. Foarte practică este soluţia biletului<br />
de 1 zi, mai ales <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care aveţi mult de călătorit; mai mult, sâmbăta şi<br />
duminica, biletul de o zi de 4.50€ este valabil pentru 2 persoane! Copiii<br />
călătoresc gratuit pe toate mijloacele de transport pâna la vârsta de 12 ani<br />
(pentru STIB este necesar un card eliberat de companie care se poate procura<br />
numai de la agenţiile de tip Bootik); persoanele <strong>în</strong> vârstă de peste 65 de ani pot<br />
călători gratuit (cu un card eliberat de Stib), iar <strong>în</strong> rest există mai multe tipuri de<br />
abonament: lunar, anual, pentru elevi; există şi opţiunea mai rentabilă a<br />
biletului cu 10 călătorii Jump-12.30€. De menţionat ca tichetele magnetice<br />
eliberate de Stib sunt valabile şi pentru tren <strong>în</strong> regiunea Bruxelles. Există de<br />
asemenea reţeaua NOCTIS - pentru călătoriile de noapte. La Bruxelles foarte<br />
utilă şi ceva mai ieftină decât tichetele obişnuite este cartela re<strong>în</strong>cărcabilă<br />
MOBIB care se eliberează contra sumei de 5 euro la orice Bootik Stib ţi este<br />
validată prin scanare <strong>în</strong> mijloacelor de transport. O călătorie costa 1,60€, iar 10<br />
calatorii -11,20€.<br />
Pentru regiunea flamandă consultaţi www.delijn.be şi pentru Valonia<br />
- www.infotec.be. Foarte avantajoase, pentru toate liniile şi toate companiile<br />
de transport sunt abonamentele. Există angajatori care decontează integral<br />
sau parţial deplasarea până la serviciu. Mai multe despre avantajele financiare<br />
<strong>în</strong> materie de transport ale angajatorului dvs. puteţi obţine la Contact Center -<br />
Serviciul public federal de finanţe - tel: 025725757 sau www.minfin.fgov.be.<br />
T R A N S P O R T U L<br />
12<br />
Călătorie minori <strong>în</strong> străinătate<br />
Primariă belgiană eliberează copiilor o carte de identitate cu<br />
fotografie, cu care aceştia pot călători <strong>în</strong> Europa (este diferită faţă de ID cardul<br />
cu care pot călători oriunde <strong>în</strong> interiorul Belgiei). Copiii pot obţine un paşaport<br />
propriu sau pot fi <strong>în</strong>scrişi <strong>în</strong> paşaportul părinţilor. Dacă un minor călătoreşte<br />
doar cu unul dintre părinţi, acesta trebuie să fie <strong>în</strong> posesia unei declaraţii<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 99<br />
w w w. r o m b e l . c o m
12<br />
T R A N S P O R T U L<br />
oficiale din partea celuilalt părinte, prin care-şi exprimă acordul pentru<br />
efectuarea călătoriei.<br />
Cele mai corecte informaţii se găsesc pe siteul www.mae.ro la<br />
secţiunea "Condiţii de călătorie". Atenţie! Multe state restricţionează<br />
călătoriile minorilor <strong>în</strong> străinătate, dacă aceştia nu sunt <strong>în</strong>soţiţi de părinţi sau<br />
de tutorii lor legali sau dacă părinţii/turorii legali nu şi-au dat consimţământul.<br />
În România, legislaţia aplicabilă (Legea nr. 248/2005 privind regimul liberei<br />
circulaţii a cetăţenilor români <strong>în</strong> străinatate) prevede ca minorilor li se permite<br />
ieşirea din ţară numai dacă sunt <strong>în</strong>soţiţi de o persoană fizică majoră. Copiii<br />
minori (sub 18 ani) posesori de paşapoarte individuale trebuie să prezinte la<br />
ieşirea din ţară, pentru a putea călători <strong>în</strong> străinătate, <strong>în</strong>scrisuri autentificate<br />
conform legii din care să rezulte acordul ambilor părinţi sau al persoanelor<br />
responsabile de creşterea, supravegherea şi <strong>în</strong>grijirea lor. Când copilul este<br />
<strong>în</strong>scris <strong>în</strong> paşaportul unuia dintre părinţi şi se deplasează <strong>în</strong> străinătate<br />
împreună cu acesta, părintele trebuie să prezinte la ieşirea din ţară acordul<br />
legalizat al celuilalt părinte, cu excepţia cazurilor <strong>în</strong> care părinţii sunt divorţaţi<br />
şi acesta din urmă are copilul <strong>în</strong>credinţat spre creştere şi educare prin hotărâre<br />
judecatorească, rămasă definitivă şi irevocabilă. Mare atenţie la <strong>în</strong>tocmirea<br />
procurii de către notar; poliţia de frontieră îşi rezervă dreptul de a nu permite<br />
părăsirea ţării de către minor dacă procura nu este <strong>în</strong>tocmită corect (lipsa<br />
datelor despre documentele părinţilor, a datei de părăsire şi <strong>în</strong>toarcere din/<strong>în</strong><br />
ţară etc.). Pentru mai multe informaţii recomandăm consultarea siteului<br />
I n s p e c t o ra t u l G e n e ra l a l Po l i ţ i e i d e F ro n t i e r ă Ro m â n e -<br />
www.politiadefrontiera.ro.<br />
Este recomandat de asemenea să <strong>în</strong>cheiaţi, <strong>în</strong>ainte de efectuarea<br />
deplasării, o asigurare de călătorie pentru copil, care să includă acoperirea<br />
cheltuielilor medicale <strong>în</strong> caz de îmbolnăvire sau accident (inclusiv transportul<br />
<strong>în</strong> România).<br />
Călătorie din şi <strong>în</strong>spre România<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Atenţie! cartea albastră sau cea electronică de 5 ani, adică<br />
documentul de sejur, nu reprezintă un titlu de călătorie; paşaportul sau<br />
buletinul de identitate româneşti sunt actele care va oferă dreptul să călătoriţi<br />
- se pot obţine de la Ambasada României din <strong>Belgia</strong> sau direct din ţară. Un<br />
cetăţean român cu domiciliul <strong>în</strong> străinatate călătoreşte cu buletinul românesc<br />
spre România şi se poate <strong>în</strong>toarce <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> cu buletinul belgian fără probleme.<br />
Pentru copil (<strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care este belgian) este nevoie doar de cartea de<br />
identitate cu poza, care se obţine de la primăria din localitatea de domiciliu.<br />
Ce se <strong>în</strong>tâmplă <strong>în</strong> lipsa CI sau a paşaportului expirat? Ambasada emite un "Titlu<br />
de călătorie" cu valabilitate de maxim 30 de zile - de văzut<br />
www.bruxelles.mae.ro; titlul este valabil numai <strong>în</strong> sens "dus", la intoarcere<br />
100 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
trebuie să fiţi <strong>în</strong> posesia unui paşaport sau a unei CI.<br />
Pentru transport marfă, puteţi apela compania Romtrans Benelux nv<br />
- Klein Zuidland Str, nr.4; B-2030 Antwerpen; tel: +32.3.544 12 84; fax:<br />
+32.3.544 12 87; e-mail: ML@TCL.BE; www.romtrans.ro. Pentru transportul<br />
cu autocarul, cele mai cunoscute companii sunt Atlassib şi Eurolines - care<br />
efectuează şi transport de marfă, colete. Atlassib - www.atlassib.ro- Rue de la<br />
Tribune 18, 1000, Bruxelles, Tel. +3225126333; Fax: +3225147100;<br />
belgia.bruxelles@atlassib.ro. Eurolines - www.eurolines.be -ofera date pentru<br />
rezervare de bilete şi agenţiile din <strong>Belgia</strong> -Antwerpen, Bruxelles, Gent, Kortrijk,<br />
Leuven, Liege, Brugge şi Mons.<br />
Călătoria cu avionul de asemenea trebuie menţionată, mai ales <strong>în</strong><br />
condiţiile <strong>în</strong> care puteţi face apel la serviciile companiilor low-cost. Aeroporturi<br />
<strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>: la Zaventem şi Charleroi. Wizz Air - www.wizzair.com - rezervări<br />
online, condiţii de călătorie, calcularea traseelor, pagina şi-n limba română.<br />
Contact: via telefon - pentru România 0903 900 313 (apeluri taxate cu 0.60 EUR<br />
pe minut. Apelurile din reţelele de telefonie mobilă pot fi taxate la un tarif mai<br />
mare - este accesibil numai prin reţeaua Romtelecom). Număr local <strong>Belgia</strong> -<br />
0903 41405 (apeluri taxate cu 1.12 EUR pe minut. Apelurile din reţelele de<br />
telefonie mobilă pot fi taxate la un tarif mai mare)<br />
Informaţie importantă! Companiile aeriene nu acceptă copii<br />
ne<strong>în</strong>soţiţi cu vârsta sub 14 ani - ei trebuie să fie <strong>în</strong>soţiţi pe aceeaşi rezervare de<br />
către un pasager <strong>în</strong> vârstă de cel puţin 16 ani care să îşi asume <strong>în</strong>treaga<br />
responsabilitate pentru aceştia. Pasagerii cu vârstă <strong>în</strong>tre 14 şi 16 ani pot<br />
călători ne<strong>în</strong>soţiţi. Numele pasagerului de pe biletul rezervat poate fi schimbat<br />
contra cost. Prezentarea pentru îmbarcare <strong>în</strong>cepe cu 2 ore <strong>în</strong>ainte de ora<br />
programată pentru zbor şi se <strong>în</strong>cheie cu 40 de minute <strong>în</strong>ainte de aceasta. Aveţi<br />
dreptul să transportaţi bagaje de cală <strong>în</strong> greutate totală de 20 de kg şi un bagaj<br />
de mână de maxim 10 kg; se va achita o taxa suplimentară pentru exces de<br />
bagaje. Numarul de bagaje de cală trebuie să fie indicat şi achitat <strong>în</strong> timpul<br />
procesului de rezervare. Dacă pasagerul are un număr mai mic de bagaje decât<br />
cel achitat, Taxa de bagaje nu va fi returnată. Copiii cu vârstă <strong>în</strong>tre 2 şi 14 ani<br />
inclusiv, figurează ca şi copii pe rezervare, dar trebuie să ocupe propriul lor<br />
scaun şi să plateasca bilet de adult. Copiii <strong>în</strong> vârstă de până la doi ani pot<br />
călători cu bilet redus, <strong>în</strong> braţele adultului <strong>în</strong>soţitor. Nu se acceptă mai mult de<br />
un copil cu vârstă până la 2 ani pentru fiecare persoană <strong>în</strong>soţitoare şi nu au<br />
dreptul la bagaje cu excepţia unui cărucior, transportat gratuit. Scaunele de<br />
maşină pentru copii nu pot fi aduse la bord.<br />
Alte alternative sunt Blue Air - www.blueair-web.com, dar şi Tarom<br />
care are şi o agenţie la Bruxelles: Tel: +32 (0)2 218.63.82, Fax: +32 (0)2<br />
219.80.46.<br />
Noi reguli privind transportul copiilor cu maşina <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 101<br />
T R A N S P O R T U L<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
12
T R A N S P O R T U L<br />
Din data de 10 mai 2008 au intrat <strong>în</strong> vigoare două modificări ale legii privitoare<br />
la transportul copiilor cu maşina <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Scaunele de maşină pentru copii<br />
trebuie obligatoriu să respecte norma R44/03 sau R44/04, adică numărul de<br />
omologare care figurează pe scaun trebuie să <strong>în</strong>ceapă cu cifrele 03 sau 04.<br />
Până <strong>în</strong> mai 2008 era interzisă instalarea pe bancheta din spate a maşinii a unui<br />
al treilea scaun pentru copii. Dacă era neapărat nevoie, al treilea copil mai mic<br />
de 3 ani putea sta pe bancheta din spate fără scaun, dar purtând centura de<br />
siguranţă. Noile reglementări arată <strong>în</strong>să că al treilea copil poate sta pe locul din<br />
faţă, <strong>în</strong>tr-un scaun special; dacă această măsură nu este posibilă, al treilea copil<br />
nu va putea călători <strong>în</strong> maşina. Regula generală rămâne totuşi <strong>în</strong> aplicare: copiii<br />
care masoară sub 1,35 m trebuie să călătorească <strong>în</strong>tr-un dispozitiv adaptat;<br />
copiii care măsoară 1,35 m sau mai mult trebuie să călătorească <strong>în</strong>tr-un<br />
dispozitiv special sau să folosească centura de siguranţă. Informaţiile sunt<br />
afişate pe portalul federal www.belgium.be.<br />
Cum să cumperi o maşină <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
12<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Evident, pentru a ne deplasa există şi alternativa achiziţionarii unei<br />
maşini. Există foarte multe site-uri de anunţuri: www.autozone.be,<br />
www.autoscout24.be, www.vlan.be, etc. Vă recomandăm să nu faceţi nici o<br />
plată până nu vedeţi şi testaţi maşina şi mai ales până nu primiţi cheile şi<br />
documentele maşinii! Iată şi câteva "ponturi":<br />
- verificaţi <strong>în</strong>totdeauna concordanţa dintre seria de pe saşiu cu cea<br />
din documente<br />
- cereţi să faceţi un contract scris şi verificaţi identitatea celui care<br />
vinde maşina (mare atenţie dacă preţul maşinii este neobişnuit de mic faţă de<br />
medie şi este vândută de un particular).<br />
- cereţi vânzătorului documentul numit "CAR PASS", care vă indică<br />
exact starea km la contor la date diferite (se poate constata dacă au fost făcute<br />
modificări la contorul de kilometraj). "Car pass"-ul este eliberat de centrul de<br />
control tehnic şi proprietarul trebuie să prezinte actul <strong>în</strong> original şi acesta nu<br />
poate avea o vechime mai mare de 2 luni. Dacă există dubii cu privire la<br />
autenticitatea actului, se poate verifica cu numarul de identificare al car passului<br />
direct prin internet la adresa: www.professionals.car-pass.be/verify.<br />
- dacă veţi cumpăra maşina de la o persoană particulară e bine să fiţi<br />
<strong>în</strong>soţiţi de un specialist. Cumpărând maşina de la un comerciant de automobile<br />
rulate, garagist, concesionar, etc - acesta este obligat să vă ofere 1 an de<br />
garanţie pe autovehiculul rulat. Cel mai mare garaj de maşini second-hand se<br />
numeşte LOT şi se află <strong>în</strong> vestul Bruxelles-ului, la ieşire.<br />
Mai multe informaţii se găsesc pe siteul: www.mobilit.fgov.be. Actele<br />
maşinii sunt: certificat de <strong>în</strong>matriculare (Cartea Roz), certificat de<br />
conformitate, certificat de control tehnic (care trebuie să fie facut la zi!),<br />
102 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
certificatul car pass (dovedeşte autenticitatea kilometrajului), certificatul care<br />
descrie starea automobilului, cartea service, factura de vânzare cumpărare<br />
(care <strong>în</strong>tre particulari se face de mână sau se poate imprima de pe internet de<br />
la adresa: www.auto-on-net.com) şi asigurarea provizorie pentru tranzit, pe<br />
care o face orice companie de asigurări din <strong>Belgia</strong>.<br />
Când <strong>în</strong>scrieţi o maşină <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, trebuie să plătiţi următoarele taxe:<br />
TVA, taxa de <strong>în</strong>scriere <strong>în</strong> circulaţie, taxa de circulaţie, pentru auto care<br />
funcţionează cu LPG (gaz) există taxa complementară; pentru auto pe<br />
motorină -taxa compensatorie a accizelor. Pentru o maşină nouă se plăteşte<br />
21% TVA din preţul de vânzare. Pentru o maşină de ocazie: dacă este<br />
cumpărată de la un particular: nu se plăteşte TVA; dacă este cumpărată de la<br />
un garaj: se plăteşte 21% TVA din preţul de vânzare şi se eliberează o factură<br />
unde TVA-ul trebuie să fie menţionat separat sau 21% TVA din beneficiul pe<br />
care-l face garajul din respectiva vânzare. Independenţii şi firmele pot deduce<br />
TVA-ul sau o parte din TVA numai <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care dovedesc cu acte folosirea<br />
maşinii pentru activitatea profesională.<br />
Pentru a putea cumpăra maşina <strong>în</strong> rate, trebuie să convingeţi banca<br />
finanţatoare că dispuneţi de suficiente venituri pentru a putea rambursa<br />
creditul. În principiu, banca ce vă poate credita este cea unde aveţi afacerile. În<br />
caz de refuz, puteţi <strong>în</strong>cerca: la banca de credit profesional, specializată <strong>în</strong><br />
acordarea de credite pentru independenţi şi societăţi mici. Există filiale peste<br />
tot <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>, acordă credite pentru maşini noi şi ocazie - www.bkcp.be. O altă<br />
variantă este dată de faptul că unele garaje lucrează cu intermediari de credite<br />
pentru finanţarea maşinii. Un site bun de consultat pentru circulaţia pe<br />
drumurile belgiene - www.code-de-la-route.be.<br />
Independenții pot obține permis de conducere C subvenționat<br />
Muncitorii independenti din Regiunea Valonă au posibilitatea<br />
obținerii permisului de conducere C sau CE prin metoda cecurilor de formare<br />
profesională – „cheques formations“, cursul fiind subvenționat de către<br />
Regiune. Procedura:<br />
- independentul trebuie să aibă sediul /domiciliul <strong>în</strong> regiunea valonă<br />
- informatiile se solicită la antena FOREM de care apartine, urmând a<br />
primi indicatiile si formularele de completat prin email sau postă.<br />
Si independentii din regiunea flamandă pot obtine permisul C prin<br />
intermediul VDAB. Singura cerință <strong>în</strong> plus este că persoana interesată să dețină<br />
deja permisul de conducere tip B și, bine<strong>în</strong>țeles, să cunoască limba<br />
neerlandeză. Nu numai independentii, ci și șomerii au acces la această<br />
pregătire.<br />
Dacă până la data de 1 Iunie 2009 conducătorii auto din <strong>Belgia</strong> erau<br />
obilgaţi să poarte o vestă fluorescentă doar aflaţi pe banda de urgenţă,<br />
<strong>în</strong>cepând de la această dată sunt obligaţi să poarte o vestă fluorescentă <strong>în</strong><br />
maşină, altfel riscă o amendă de 50 euro.<br />
T R A N S P O R T U L<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
12<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 103
12<br />
T R A N S P O R T U L<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Accident de maşină<br />
Se <strong>în</strong>tocmeşte un formular european de "Constatare de comun<br />
acord" <strong>în</strong>tre şoferii implicaţi <strong>în</strong> accident (este un act furnizat de către<br />
asigurator, trebuie să-l aveţi asupra dvs. <strong>în</strong>totdeauna); este de fapt o declaraţie<br />
tip care prezintă circumstanţele <strong>în</strong> care s-a produs accidentul şi permite<br />
accelerarea procedurii de indemnizare a şoferilor de către asiguratori. Fiecare<br />
şofer completează partea sa de declaraţie; constatarea nu este obligatorie, dar<br />
e recomandată, deoarece <strong>în</strong> lipsa ei va trebui să faceţi o declaraţie de accident<br />
<strong>în</strong> faţa poliţiei, fără să ştiţi <strong>în</strong>să ce declară cealaltă parte - ca urmare pot apărea<br />
complicaţii; <strong>în</strong> plus, trebuie să cunoaşteţi obligatoriu datele exacte ale celuilalt<br />
conducător auto. Plecarea de la locul accidentului fără a lăsa datele personale<br />
(nume, prenume, adresă, nr. contract de asigurare, <strong>în</strong>matricularea), se<br />
considera "Fuga de la locul accidentului" şi se pedepseşte cu 2 ani de<br />
<strong>în</strong>chisoare, plus amendă şi suspendarea permisului de conducere pe 5 ani.<br />
Atenţie la completarea "constatării" pentru a evita situaţia transformarii din<br />
victimă <strong>în</strong> vinovat. Prima faţă a foii este cea mai importantă, pe baza ei se<br />
stabileşte cine este vinovat de accident. Faţă verso are doar valoare<br />
complementară şi puteţi să nu o completaţi dacă vreţi. Atenţie la căsuţele de<br />
bifat, iar dacă nu sunteţi de acord cu ceea ce bifează celălat şofer, treceţi la<br />
"Observaţii" remarca dvs. După ce aţi semnat şi detaşat foile (cîte una fiecărui<br />
şofer) nu se mai poate adăuga nimic <strong>în</strong> lipsa celuilalt, foile se trimit prin fax de la<br />
un asigurator la altul şi orice modificare poate face nula "constatarea".<br />
O constatare care nu poartă semnătura ambilor şoferi este nulă. Dacă<br />
celălalt şofer refuză constatarea sau chiar semnarea ei, sunaţi la poliţie<br />
(inclusiv <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care aveţi dubii asupra şoferului, dacă suspectaţi că are acte<br />
false sau dacă este violent); dacă şoferul nu opreşte maşina sau pleacă de la<br />
locul accidentului, notaţi neapărat numărul maşinii, altfel nu veţi obţine nici o<br />
despăgubire. "Constatarea" semnată trebuie trimisă companiei dvs. de<br />
asigurare <strong>în</strong> termen de 5 zile (conform legii, <strong>în</strong>să unii asiguratori cer să fie<br />
informaţi, măcar telefonic, <strong>în</strong> maximum 24 ore) prin scrisoare recomandată,<br />
după ce aţi făcut <strong>în</strong>ainte o fotocopie. Dacă nu sunteţi de acord cu decizia<br />
asiguratorului care, spre exemplu v-a găsit vinovat, puteţi ataca decizia <strong>în</strong><br />
justiţie, dar cu argumente foarte solide.<br />
Oricare ar fi infracţiunea comisă, dacă doriţi să contestaţi, nu trebuie<br />
să semnaţi nimic. Semnarea unui document <strong>în</strong>seamnă recunoaşterea<br />
comiterii infracţiunii respective. Solicitaţi agentului de circulaţie care<br />
<strong>în</strong>tocmeşte procesul verbal să noteze motivele contestaţiei dvs. Contestaţia se<br />
face <strong>în</strong> termen de maximum 30 zile, precizând motivul ei şi se transmite<br />
Tribunalului de Poliţie dar, dacă se decide că sunteţi vinovat, amenda este de<br />
regulă mai mare decât cea stabilită iniţial. Inclusiv pentru respectiva amendă<br />
se poate face recurs la Tribunalul de Poliţie. DRUM BUN ŞI FĂRĂ INCIDENTE!<br />
104 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Avem plăcerea să vă aducem la cunoştinţă prin prezenta că “ROMTRANS<br />
BENELUX nv”, creată pe 09.07.1997 ca filială şi aparţinând de Grupul<br />
ROMTRANS Bucureşti / România (vezi: www.romtrans.ro) are ca scop să<br />
pună posibilităţile sale de transport şi expediţie la dispoziţia clienţilor<br />
prezenţi şi potenţiali.<br />
Noi efectuăm transporturi <strong>în</strong> special din zona Benelux şi Anglia, dar şi<br />
Franţa sau Germania, către ţările din Europa de Est mai cu seamă către<br />
România dar şi către celelalte ţări din Est. Ne bazăm pe mai mult de 1.200<br />
de angajaţi şi 100 filiale, pe experienţa de 50 ani a grupului dar şi pe<br />
cunoştinţele de peste 25 ani de activitate ne<strong>în</strong>treruptă <strong>în</strong> acest domeniu a<br />
colectivului de conducere.<br />
Avem posibilitatea de a efectua transporturi pe cale ferată sau auto atât<br />
complet cât şi grupaj. Transporturile aeriene sau curier expres, inclusiv<br />
formalităţile de vămuire, fac de asemenea parte din activitatea noastră.<br />
Expedițiile grupaj săptămânale către câteva destinaţii printre care şi<br />
România fac parte din posibilităţile noastre. Suntem specializaţi şi <strong>în</strong><br />
transporturi agabaritice / PROIECT;<br />
Dacă am reuşit să vă trezim interesul pentru o eventuală colaborare vă<br />
rugăm să nu ezitaţi şi să ne contactaţi, vă stăm la dispoziţie cu informaţii<br />
suplimentare.<br />
Aşteptăm cu interes reacţia Dvs.<br />
Cu stimă,<br />
Marian LIGA<br />
Phone: 0032.3.544 12 84, Fax: 0032.3.544 12 87, E-mail: ML@TCL.BE, www.romtrans.ro<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 105
S I S T E M U L M E D I C A L<br />
Capitolul 13<br />
Sistemul medical<br />
sGeneralităţi - alegerea medicului generalist, rambursare<br />
de la mutualitate<br />
sConcediul de maternitate<br />
sActivitatea de asistent medical, infirmier <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
sFormularul E112<br />
13<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Sistemul de <strong>în</strong>grijire al sănătăţii <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> este foarte bine pus la punct,<br />
fiecare tip de instituţie de <strong>în</strong>grijire având o ofertă medicală specifică, o<br />
infrastructură şi mecanisme de finanţare proprii. Se respectă aceleaşi principii<br />
ca şi-n împarţirea administrativă: regiunile Flandra, Valonia şi Regiunea<br />
Bruxelles Capitale.<br />
Medicii care lucrează cu convenţie sunt medicii care respectă preţul<br />
unei consultaţii aşa cum este prevăzut de către mutualitate. Onorariul va fi<br />
notat <strong>în</strong> cifre pe chitanţa eliberată de medic după <strong>în</strong>casarea plăţii.<br />
Mutualitatea va rambursa 2/3 din suma, conform convenţiei <strong>în</strong>cheiate <strong>în</strong>tre<br />
medici şi mutualitate. Tariful medicilor conventionaţi se publică la fiecare<br />
<strong>în</strong>ceput de an <strong>în</strong> ziarul Mutualitaţii Creştin-Democrate (pentru cei afiliaţi la<br />
respectiva mutualitate). Dar se percep suplimente <strong>în</strong> funcţie de gradul de<br />
specializare şi vechimea medicilor, precum şi-n raport de actele medicale<br />
efectuate <strong>în</strong> timpul consultaţiei. Tot pe siteul Mutualitaţii creştine există o<br />
pagină unde puteţi căuta toţi medicii şi se specifică lucrează sau nu cu<br />
convenţie -www.mc.be. Nu toţi medicii, mai ales specialiştii, practică preţurile<br />
stabilite de mutualitate. Rămâne la alegerea pacientului dacă mai merge sau<br />
nu la acelaşi specialist. Se presupune că toţi medicii practică preţurile<br />
convenţionate, <strong>în</strong>să unii îşi stabilesc propriile tarife. În spitale se respectă<br />
aceste preţuri, dar nu neaparat şi-n cadrul cabinetelor private. Medicii<br />
neconventionaţi pot cere ca şi onorariu suma pe care o doresc, fără a o nota pe<br />
chitanţă, dar oricum mutualitatea nu va rambursa mai mult de 2/3 din suma<br />
convenţionată. Preferabil să mergeţi la specialiştii afiliaţi la spitale, deoarece<br />
consultaţiile la cabinete particulare costă ceva mai mult.<br />
Înscrierea la medicul generalist nu este obligatorie, dar este<br />
binevenită. Astfel, <strong>în</strong> orice moment, există un medic care vă cunoaşte tot<br />
trecutul medical, vă poate face trimitere la medicul specialist şi este<br />
<strong>în</strong>totdeauna aproape de familie. De regulă, la <strong>în</strong>scriere medicul alcătuieşte un<br />
dosar medical global, al cărui cost va fi rambursat ulterior integral de către<br />
106 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
mutualitate. Există asigurări sociale care sunt general valabile pentru toată<br />
lumea, dar lor li se pot adăuga şi asigurările medicale private. Unii angajatori<br />
(<strong>în</strong> special companiile multinaţionale, dar nu exclusiv) propun asigurarea <strong>în</strong><br />
pachetul compensator, iar <strong>în</strong> alte cazuri angajaţii îşi iau o astfel de asigurare pe<br />
cont propriu. Independenţii şi angajaţii plătesc de la 1 ianuarie 2007 aceleaşi<br />
preţuri. Pentru medicii generalişti din Bruxelles există o listă online pe care o<br />
puteţi consulta, medicii fiind împărţiţi pe cele 19 comune: www.mgbru.be.<br />
Sistemul de urgenţă este diferit de cel din România. Dacă optaţi pentru această<br />
variantă fără să fi trecut <strong>în</strong>ainte pe la medicul de familie, plătiţi o taxa de<br />
urgenţă nerambursabilă de către mutualite- dacă se constată că nu a fost caz<br />
de urgenţă, <strong>în</strong> toate celelalte cazuri se rambursează taxa de urgenţă de 12,50€<br />
sau pur şi simplu nu se adaugă la onorariu.<br />
Medicamentele generice sunt versiunea mai ieftină a<br />
medicamentelor de marcă (originale)-conţin exact aceeaşi materie primă sau<br />
substanţa activă ca şi produsul original, chiar dacă au alt aspect. Sunt produse<br />
de către laboratoare de farmacie după expirarea patentului asupra unui<br />
produs farmaceutic. Medicamentele generice au acelaşi efect, sunt <strong>în</strong> aceeaşi<br />
măsură absorbite de către organism, singura diferenţă fiind faptul ca sunt mai<br />
ieftine. Exemplu: "Dafalgan" este medicamentul original, iar Paracetamol este<br />
medicamentul generic (substanţa activa fiind paracetamolul); "Zantac"<br />
(substanţa activa este ranitidina) şi medicamentele generice Docraniti,<br />
Raniphar, Ranitidine BC, Ranitidine EG, Ranitidine-Ratiopharm en Merck-<br />
Ranitidine.<br />
Paşii de urmat pentru a fi <strong>în</strong> regulă cu asigurarea medicală ar fi<br />
următorii:<br />
1. declararea la primărie, obţinerea permisului de şedere cu număr<br />
naţional şi apoi <strong>în</strong>scrierea la mutualitate din proprie iniţiativă<br />
2. asigurarea de spitalizare nu este una şi aceeaşi cu asigurarea pe<br />
viaţă; asigurări se pot <strong>în</strong>cheia şi la bancă, dar şi la agentul de asigurări.<br />
3. ca salariat se plătesc impozite pe salariu de +/-14% care sunt<br />
direcţionate către RSZ (Fondul pentru securitate socială) - mutualitatea este<br />
inclusă <strong>în</strong> această sumă, <strong>în</strong>să se mai plăteşte <strong>în</strong> plus şi cotizaţia anuală de<br />
membru al mutualitaţii.<br />
4. medicul de familie (de casă) este bine să îl căutaţi <strong>în</strong> apropierea<br />
locuinţei dvs., facilitând astfel vizita <strong>în</strong> situaţii de urgenţă. Un alt site bun de<br />
consultat este www.huisarts.be.<br />
Concediul de maternitate<br />
Concediul de maternitate are o durată de circa 3 luni, din care<br />
viitoarea mămică trebuie să îşi ia obligatoriu o saptămână de concediu <strong>în</strong>ainte<br />
de a naşte. Pentru 3 luni de maternitate se primeşte ca indemnizaţie din salariu<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 107<br />
S I S T E M U L M E D I C A L<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
13
S I S T E M U L M E D I C A L<br />
o suma <strong>în</strong>cepând cu 82% pâna la a 31-a zi de concediu, apoi de la a 31-a zi până<br />
la sfârşitul concediului un procent de 75%. Cel mai bine este să <strong>în</strong>trebaţi la<br />
mutualitate, ei pot stabili prin simulare suma exactă pe care o veţi primi.<br />
Spitalele se confruntă, din ce <strong>în</strong> ce mai des, cu situaţii <strong>în</strong> care pacienţii au<br />
greutăţi <strong>în</strong> a se exprima <strong>în</strong> una din limbile naţionale. La dificultaţile de ordin<br />
lingvistic se adaugă şi altele, care ţin de diferenţele de mentalitate, de<br />
concepţii culturale şi de cadrul de referinţă <strong>în</strong>tre pacienţi şi medici. Barierele<br />
lingvistice şi culturale au un impact negativ asupra accesului la <strong>în</strong>grijire şi la<br />
calitatea acesteia. Pentru a remedia aceste probleme au fost create funcţiile de<br />
"mediator intercultural" şi "coordonator de mediere interculturală" -<br />
www.socialsecurity.fgov.be.<br />
Activitatea de asistent medical, infirmier <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
13<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Din păcate, <strong>în</strong> prezent majoritatea locurilor disponibile <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong><br />
(pentru emigranţi) sunt pentru asistenţi medicali fără specializare şi fără<br />
experienţă, ceea ce <strong>în</strong>seamnă ca cei interesaţi vor trebui de fapt să o ia, <strong>în</strong>că o<br />
dată, de la <strong>în</strong>ceput. Pentru cei care <strong>în</strong>că se află <strong>în</strong> România, o soluţie viabila este<br />
să <strong>în</strong>cerce să-şi găsească de lucru prin firmele de angajare. Cererea de<br />
infirmiere este mare, aşa <strong>în</strong>cât vă sfătuim să aveţi răbdare şi să căutaţi firme<br />
serioase.<br />
Atenţie! În nici un caz nu e recomandat să daţi actele <strong>în</strong> original, fie că<br />
este vorba despre diplomă sau orice alt act! Originalul poate fi <strong>în</strong>locuit cu o<br />
copie legalizată la notar. Din informaţiile oferite de românii care deja lucrează<br />
<strong>în</strong> spitale, reise ca aceşti "angajatori" intermediari <strong>în</strong>tre spitalele din<br />
străinătate şi mâna de lucru din România percep un comision pentru a pune<br />
candidatul <strong>în</strong> legătură cu noul loc de muncă. Aici problema e spinoasă,<br />
deoarece sunt mulţi intermediari care sunt plătiţi deja de către spitale pentru a<br />
recruta personal. Aceşti angajatori funcţionează după principiul societăţilor de<br />
interim. În <strong>Belgia</strong>, cel care caută de muncă nu plăteşte. Dacă vi se cer bani <strong>în</strong><br />
<strong>Belgia</strong> pentru a vi se intermedia un contract de muncă este ilegal. În România<br />
<strong>în</strong>să, aveţi mare grija să nu daţi banii decît dupa ce semnaţi un contract pe care<br />
trebuie să-l citiţi foarte bine <strong>în</strong> prealabil. În afară de contactarea unei firme de<br />
angajare, o altă variantă este de a trimite CV-ul direct pe site-urile spitalelor<br />
belgiene.<br />
În <strong>Belgia</strong> asistenta medicală se numeşte infirmieră. Trebuie să ştiţi că<br />
există două categorii de asistente medicale/infirmiere, ceea ce creează de<br />
multe ori confuzii. Categoriile sunt: infirmieră grad A1 cu studii de nivel<br />
graduat, studii superioare de tip scurt (adică asistentă medicalăcu diplomă de<br />
postliceală <strong>în</strong> România, cel mai bine plătita) şi infirmieră grad A2 cu brevet, cu<br />
un grad mai jos decât A1 şi mai puţin bine plătita (<strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> infirmiera A2 face<br />
studii postliceale, <strong>în</strong>să programa şcolară este mai puţin stufoasă şi e axată mai<br />
108 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
mult pe practică, iar la sfârşit se eliberează un Brevet şi nu o Diploma ca pentru<br />
infirmierele A1). Salariul depinde de spitalul care face angajarea iar vechimea<br />
se negociază, deoarece nu toate spitalele recunosc vechimea <strong>în</strong> cazul unui<br />
transfer. De aceea, trebuie să fiţi foarte atenţi la negocierea salariului - există<br />
spitale care oferă şi tichete de masă, prime la sfârşit de an, plus fireşte banii de<br />
concediu (al 13-lea salariu). Diplomele de asistent medical din România sunt<br />
recunoscute. Conform informaţiilor vehiculate <strong>în</strong> mass media, românii<br />
angajaţi ca şi infirmieri sunt foarte apreciaţi deoarece sunt muncitori, serioşi şi<br />
se adaptează repede la noile tehnologii medicale, care de altfel lipsesc <strong>în</strong><br />
România <strong>în</strong> marea lor majoritate, din păcate. Există şi avantaje, deoarece <strong>în</strong>că<br />
de la 1 ianuarie 2007 singurele diplome recunoscute automat <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> erau<br />
pentru veterinari, dentişti, asistente şi doctori. <strong>Belgia</strong> caută asistenţi medicali<br />
<strong>în</strong> toată lumea, dar preferă francofonii, cu noţiuni solide de franceză, urmând<br />
ca ulterior să dobândească şi cunoştinţe de limba neerlandeză.<br />
Munca unei infirmiere nu se compară cu munca unei asistente<br />
medicale din România, fiind un amestec de muncă de doctor şi de femeie de<br />
serviciu. Femeile de serviciu nu fac altceva decât curăţenie, nu au nici un<br />
contact cu bolnavul. Multe infirmiere lucrează <strong>în</strong> casele de vârstnici ("Maisons<br />
de Repos", respectiv "Rest Huizen"). Lista spitalelor din <strong>Belgia</strong> -www.cenim.be.<br />
Pentru a vă fi recunoscut dreptul de a profesa <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> aveţi nevoie de<br />
echivalarea diplomei de studii şi de numarul INAMI/RIZIV, echivalare făcuta de<br />
către Serviciul Federal al Sănătăţii Publice din <strong>Belgia</strong>. Trebuie să fiţi <strong>în</strong> posesia<br />
unui Certificat de conformitate, eliberat de Ministerul Sănătăţii din România.<br />
Dacă nu aveţi <strong>în</strong>ca acel atestat puteţi depune totuşi dosarul şi cu raspunsul<br />
negativ pe care îl veţi obţine vă puteţi adresa mai departe Ministerului<br />
Învăţământului, care vă mai poate acorda o şansă la echivalarea diplomei.<br />
Certificatul de conformitate al diplomei se obţine pe bază de dosar la<br />
Ministerul Sanataţii la Bucureşti, iar obţinerea lui poate dura câteva luni. Există<br />
şi o problemă: autoritaţile române nu au inclus <strong>în</strong> lista de echivalare decât<br />
diplomele de licenţăsau echivalarea bazată pe o experienţă de minim 5 ani - de<br />
aici şi greutatea de a obţine acel Certificat de atestare. Se pare <strong>în</strong>să ca mai<br />
există o soluţie: obţinerea de la acelaşi minister a unei 'adeverinţe" <strong>în</strong> locul<br />
certificatului - probabil mulţi asistenţi absolvenţi de şcoală postliceală şi<br />
neavând totuşi o experienţă de 5 ani au procedat la fel. Pentru orice informaţii<br />
suplimentare consultaţi siteul: www.health.fgov.be.<br />
Formularele necesare echivalarii diplomelor sunt disponibile pentru<br />
download la adresele: www.rombel.com/files/doc; daca doriţi un ZIP cu toate<br />
3 dosarele <strong>în</strong> DOC: www.rombel.com/files/doc/documente.zip, iar <strong>în</strong> PDF:<br />
www.rombel.com/files/doc/documentepdf.zip.<br />
S I S T E M U L M E D I C A L<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
13<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 109
13<br />
S I S T E M U L M E D I C A L<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Formularul E112<br />
Este formularul care ar putea salva viaţa multor copii sau chiar a dvs.<br />
<strong>în</strong> situaţia <strong>în</strong> care sunteţi asiguraţi la CNAS România şi sunteţi pe o listă de<br />
aşteptare interminabilă sau tratamentul este programat prea târziu. Casele de<br />
asigurări de sănătate la care sunt luaţi <strong>în</strong> evidenţă solicitanţii eliberează<br />
formularul E112 <strong>în</strong> una din următoarele condiţii (www.cnas.ro):<br />
- asiguratul îşi transferă reşedinţa pe teritoriul unui alt stat membru<br />
UE şi necesită menţinerea dreptului la prestaţiile de boală -maternitate<br />
acordate până la momentul transferului <strong>în</strong> România,<br />
- asiguratul urmează să efectueze un serviciu medical care face parte<br />
din pachetul de servicii medicale de bază din România, iar acesta nu poate fi<br />
acordat <strong>în</strong>tr-un interval de timp necesar <strong>în</strong> mod normal pentru obţinerea<br />
tratamentului respectiv <strong>în</strong> România, luându-se <strong>în</strong> considerare starea curentă<br />
de sănătate a persoanei şi evoluţia probabilă a bolii.<br />
Acte necesare: cerere; copie act de identitate sau certificat de<br />
naştere; un raport medical care va conţine recomandarea pentru efectuarea<br />
tratamentului <strong>în</strong> străinătate, numai pentru cea de a doua situaţie; dosarul<br />
medical din care să rezulte diagnosticul pacientului şi faptul că serviciul<br />
medical solicitat nu poate fi efectuat <strong>în</strong>tr-un interval de timp normal <strong>în</strong> nici una<br />
din unităţile sanitare din România; confirmare scrisă din partea unităţii<br />
sanitare din statul membru al UE din care să rezulte disponibilitatea de a<br />
acorda respectivul serviciu medical <strong>în</strong> perioada indicată de persoana<br />
solicitantă. În situaţia <strong>în</strong> care asiguratul îşi schimbă reşedinţa va prezenta şi un<br />
<strong>în</strong>scris medical din care să rezulte ca deplasarea nu aduce prejudicii stării de<br />
sănătate sau primirii tratamentului medical.<br />
Dacă cele două condiţii sunt <strong>în</strong>deplinite CNAS nu poate refuza<br />
eliberarea acestui formular. Pentru a construi un dosar medical de aprobare a<br />
formularului E112 primul pas este colectarea tuturor rapoartelor medicale şi<br />
traducerea lor <strong>în</strong> limba ţării unde se află clinica; atât medicul din România cât şi<br />
cel din străinătate vor avea de completat anumite formulare. Dacă sunteţi din<br />
Bucureşti, verificaţi dacă sunteţi asigurat OPSNAJ sau CASMB - există la fiecare<br />
instituţie un birou care preia aceste formulare - Departamentul de relaţii<br />
internaţionale.<br />
Pentru cei care beneficiază <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> de asigurarea medicală: atunci<br />
când se părăseşte teritoriul Belgiei (vacanţă, concediu), este bine să aveţi<br />
formularul 112, care trebuie solicitat la mutualitate, cu minimum 2 săptămâni<br />
<strong>în</strong>ainte de deplasare.<br />
110 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Capitolul 14<br />
Mediul de afaceri<br />
Schimburile comerciale dintre România şi <strong>Belgia</strong> se derulează, <strong>în</strong><br />
principal, <strong>în</strong> cadrul "Acordului european instituind o asociere <strong>în</strong>tre România,<br />
pe de o parte şi Comunităţile Europene şi statele membre ale acestora, pe de<br />
altă parte", semnat la 1 februarie 1993 şi intrat <strong>în</strong> vigoare la 1 februarie 1995;<br />
se adaugă şi alte acorduri semnate pe parcursul anilor. Comparativ cu anul<br />
2000, schimburile comerciale bilaterale au crecut de 3,6 ori <strong>în</strong> 2007, creşterile<br />
fiind <strong>în</strong>registrate atât la exportul românesc cât şi la import. Soldul balanţei<br />
comerciale a <strong>în</strong>registrat <strong>în</strong> perioada celor 6 ani un sold constant negativ pentru<br />
partea romană. În 2007, exportul românesc a crescut cu cca. 10%, comparativ<br />
cu anul anterior. La export, <strong>în</strong> fruntea clasamentului se situează produsele<br />
textile, urmate de maşini, aparate şi echipamente electrice, vehicule şi<br />
echipament transport, mase plastice, produse metalurgice, chimice, din lemn.<br />
La 31 decembrie 2007, volumul investiţiilor directe belgiene <strong>în</strong> România a fost<br />
de 95,1 milioane Euro fiind realizat de 2021 societăţi belgiene - locul 17 <strong>în</strong><br />
cadrul ţărilor investitoare, cu o pondere de 0,5% din valoarea totală a<br />
capitalului străin subscris. Sectoarele unde au fost efectuate investiţiile:<br />
industrie (50,7%), servicii (27,8%), comerţ en gros, wholesaling (6,4%),<br />
transporturi (6,2%), comerţ cu amănuntul, retailing (5,3%), turism (1,4%),<br />
construcţii (1,3%), agricultură (0,9%).<br />
Camera de Comerţ şi Industrie a României - Biroul de Reprezentare<br />
Bruxelles<br />
Biroul de reprezentare al CCIR la Bruxelles a fost deschis la <strong>în</strong>ceputul<br />
anului 2006, cu scopul de a conecta mediul de afaceri românesc cu instituţii şi<br />
parteneri de afaceri din <strong>Belgia</strong>. Reprezentanţa CCIR se concentrează pe<br />
relaţionarea cu instituţiile europene şi celelalte organizaţii cu vocaţie<br />
europeană prezente la Bruxelles, oferind oamenilor de afaceri români<br />
posibilitatea de a fi conectaţi la miezul dezbaterilor europene. Biroul este<br />
promotorul dezvoltării de afaceri la nivel european pentru firmele româneşti şi<br />
un prim partener pentru firmele belgiene care doresc să cunoască piaţa<br />
românească. Servicii: pentru firme- furnizare de informaţii de afaceri privind<br />
piaţa unică europeană <strong>în</strong> vederea identificarii de oportunitaţi de afaceri;<br />
punerea <strong>în</strong> contact cu parteneri din <strong>Belgia</strong> <strong>în</strong> funcţie de profilul afacerii;<br />
consultanţa de afaceri pe probleme de comerţ exterior; organizare de <strong>în</strong>tâlniri<br />
la sediul Biroului de reprezentare al CCIR sau de vizite de lucru la firme<br />
belgiene; promovarea de firme prin diseminarea de materiale de prezentare la<br />
M E D I U L D E A FA C E R I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
14<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 111
M E D I U L D E A FA C E R I<br />
sediul Biroului. Pentru organizaţii şi asociaţii: facilitarea accesului pe lângă<br />
forurile europene de decizie; organizarea de evenimente de relaţionare cu<br />
asociaţiile europene reprezentate la Bruxelles; intermedierea de stagii de<br />
pregătire şi acordarea de asistenţă Camerelor de Comerţ şi Industrie<br />
Teritoriale care doresc să interacţioneze cu membrii Eurochambres.<br />
Adresa: 51 Rue D’Arlon, 1040 Bruxelles, Tel:+32(0)22302395, Fax:<br />
+32(0)22302396; Email: ccir.bruxelles@skynet.be.<br />
Clubul România -UE, 6 ani de existenţă<br />
Clubul România-UE a fost constituit <strong>în</strong> septembrie 2003 de către un<br />
grup de români din Bruxelles. Clubul este independent financiar, fără caracter<br />
religios sau politic, independent de orice structură guvernamentală sau partid<br />
politic din România sau din spaţiul UE. Scopul principal este de a contribui la<br />
eforturile de integrare a României <strong>în</strong> UE - clubul se doreşte un "think-tank" care<br />
să fie un element de opinie obiectiv şi independent <strong>în</strong> legătură cu relaţiile<br />
dintre România şi UE. Principalele obiective sunt: sprijinirea eforturilor de<br />
integrare a României <strong>în</strong> UE; promovarea imaginii României <strong>în</strong> mediile<br />
europene şi a expertizei româneşti <strong>în</strong> afacerile europene; facilitarea<br />
comunicării ideilor şi principiilor europene <strong>în</strong> România. Preşedintele Clubului<br />
România-UE este d-l Titus Poenaru, iar vicepreşedinte este d-l Nelu Neacşu,<br />
care este de asemenea şi reprezentantul UNPR (Uniunea Naţională a<br />
Patronatului Român) la Bruxelles.<br />
Adresa: 116 Avenue Broqueville, 1200 Bruxelles, www.euro-club.org;<br />
Email:office@euro-club.org<br />
14<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
IMM-urile au reprezentanţi la Bruxelles<br />
IMM-urile din România au oportunitatea de a fi informate permanent<br />
asupra posibilităţii de accesare a fondurilor europene ca urmare a <strong>în</strong>fiinţării, la<br />
Bruxelles, a unei reprezentanţe permanente a Consiliului Naţional al<br />
Întreprinderilor Private Mici şi Mijlocii din România (CNIPMMR).<br />
Reprezentanţa, deschisă <strong>în</strong> parteneriat cu Autoritatea Naţională pentru<br />
Cercetare Ştiinţifică (ANCST), funcţionează <strong>în</strong> sediul ROST (Oficiul Român<br />
pentru ştiinţă şi tehnologie pe lângă UE) de la Bruxelles. Obiectivele principale<br />
sunt:<br />
- asigurarea informării permanente a IMM-urilor din România,<br />
membre <strong>în</strong> CNIPMMR, privind noutaţile relevante la nivel european;<br />
- organizarea de activităţi de promovare a IMM-urilor şi dezvoltarea de<br />
parteneriate europene;<br />
- informarea despre oportunităţile de accesare a fondurilor<br />
europene.<br />
112 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Reprezentanţa la Bruxelles a CNIPMMR asigură şi punerea <strong>în</strong> aplicare<br />
a parteneriatului <strong>în</strong>cheiat cu Autoritatea Naţională pentru Cercetare Ştiintifică<br />
(ANCST) pentru participarea la activităţile Oficiului Român pentru Ştiinţă şi<br />
Tehnologie pe lângă Uniunea Europeană (ROST) şi promovarea participării<br />
IMM-urilor inovative româneşti la programele de cercetare ale Comisiei<br />
Europene, la consorţii europene pentru proiecte de cercetare, precum şi <strong>în</strong><br />
vederea informării acestora.<br />
*O altă veste bună pentru oamenii de afaceri români: Regiunea<br />
Centru este prima Regiune a României reprezentată la Bruxelles. În data de 7<br />
aprilie 2008 Agenţia pentru Dezvoltare Regională Centru (ADR Centru) a<br />
inaugurat oficial Biroul de reprezentare a Regiunii Centru pe lângă UE.<br />
* Uniunea Naţională a Notarilor din România -Avenue de l'Opale 51,<br />
1030 Bruxelles, GSM: 0476 586 128, Fax: 02 73 283 34, e-mail:<br />
cnuero@unnpr.ro, www.uniuneanotarilor.ro.<br />
M E D I U L D E A FA C E R I<br />
14<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 113
15<br />
P E T R E C E R E A T I M P U L U I L I B E R , A G R E M E N T Ș I D I S T R A C Ț I I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Capitolul 15<br />
Petrecerea timpului liber, agrement<br />
și distracții<br />
sAdrese utile, atracţii turistice <strong>în</strong> marile oraşe<br />
Românii apreciază la belgieni faptul că ştiu să petreacă timp liber de<br />
calitate şi weekend-ul este mereu rezervat ieşirilor <strong>în</strong> natură sau <strong>în</strong>tâlnirilor <strong>în</strong><br />
familie. Mai mult, deşi au o ţară mică, belgienii ştiu să o pună <strong>în</strong> valoare,<br />
explorând la maximum potenţialul turistic. Pe tot parcursul anului, dar mai ales<br />
vara, sunt organizate activităţi diverse, care reunesc <strong>în</strong>treaga familie.<br />
Pentru a afla noutăţile <strong>în</strong> materie de divertisment, cultură, timp liber,<br />
există două mari surse de informaţie: www.quefaire.be şi www.brusselslife.be<br />
-găsiţi tot ceea ce vă doriţi, de la brocante şi evenimente de cartier până la<br />
concerte a l e sta r u r i l o r i nternaţionale. A l te l i n ku r i u t i l e :<br />
www.liensutiles.org/loisb.htm, Oficiul de promovare a turismului din Valonia<br />
şi Bruxelles www.opt.be, ghiduri belgiene pentru petrecerea timpului liber -<br />
www.atraxions.be, www.idearts.be/loisir, fotoghid www.trabel.com, călătorie<br />
virtuală <strong>în</strong> inima vechiului oraş Bruxelles www.ilotsacre.be.<br />
În <strong>Belgia</strong> este <strong>în</strong>curajată folosirea mijloacelor de transport <strong>în</strong> comun şi<br />
a bicicletei, ca alternative nepoluante. Compania naţională de căi ferate SNCB -<br />
www.b-rail.be, are o ofertă interesantă de călătorie <strong>în</strong> toate colţurile Belgiei: B-<br />
Excursions, inclusiv pentru grupuri şcolare ori pentru persoanele cu mobilitate<br />
redusă. Există <strong>în</strong> gări broşuri cu cele mai importante atracţii turistice din <strong>Belgia</strong>,<br />
iar SNCB propune excursii pentru familii sau grupuri, <strong>în</strong> care se includ<br />
transportul cu trenul, plus intrarea la una sau mai multe dintre atracţiile<br />
turistice precum: Grădina Zoologică şi Acquatopia din Anvers, Paradisio, parcul<br />
Planckendael, Walibi, Plopsa; de consultat: www.b-rail.be/php/bexcursions.<br />
În luna ianuarie mai există o facilitate: bilet shopping dus- <strong>în</strong>tors <strong>în</strong> weekend la<br />
preţ de 8 EUR.<br />
Fiecare oraş are ceva deosebit de oferit vizitatorilor dar şi localnicilor:<br />
Anvers are catedrala din piaţa centrală, biserica unde este <strong>în</strong>mormântat<br />
Rubens, vechiul port, precum şi gara. O zonă foarte frumoasă şi care aminteşte<br />
mult de Transilvania este regiunea turistica Ardeni. În Bruxelles: Muzeul Băncii<br />
e interesant, vizita gratuită <strong>în</strong> weekend, Old England- muzeul instrumentelor<br />
muzicale, Muzeul de artă - Palais des Beaux -Arts, www.bozar.be; Catedrala<br />
114 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Saint Michel et Gudule, Catedrala Notre Dame din Laeken, iar de sus, de pe<br />
poarta Muzeului Regal de Istorie Militară, se poate admira <strong>în</strong>tregul oraş<br />
(gratuit): www.klm-mra.be. La Waterloo admiraţi Leul lui Napoleon,<br />
organizându-se reconstituiri ale marii bătălii, iar la Walibi şi Aqualibi distracţia<br />
e garantată pentru cei mari şi mici. Aici găsiţi toate parcurile de distracţii din<br />
<strong>Belgia</strong>: www.pretparken.be. Oraşele ce găzduiesc carnavaluri celebre <strong>în</strong> luna<br />
februarie, de obicei: Binche www.carnavaldebinche.be, Aalst www.aalst.be,<br />
Malmedy www.malmedy.be.<br />
BRUXELLES / BRUSSEL<br />
Bruxelles are două feţe: metropola contemporană şi istorică, pe de o<br />
parte, oraş uman, cald, convivial pe de altă parte.<br />
Grand Place (Grote Markt / Market Square)<br />
"Una dintre cele mai frumoase pieţe din Europa sau poate chiar din<br />
lume", este o expresie des auzită atunci când turiştii la Bruxelles <strong>în</strong>cearcă să<br />
descrie frumuseţea pieţei centrale. Vorbitorii de franceză o numesc "Grand<br />
Place" iar <strong>în</strong> olandeză este numită "de Grote Markt". Turiştii secolului al XXI-lea<br />
nu sunt singurii care o admiră. Arhiducesa Isabella, fiica regelui Filip al II-lea al<br />
Spaniei a scris despre piaţă <strong>în</strong> timpul vizitei sale la Bruxelles, la 5 septembrie<br />
1599: "Niciodată nu am vazut ceva atât de frumos şi de desăvârşit precum<br />
centrul oraşului, unde primăria oraşului se ridica până <strong>în</strong> cer. Decorarea caselor<br />
este dintre cele mai remarcabile". În zilele noastre, Grand Place este principala<br />
atracţie turistică a oraşului. Pe toată durata anului este vizitată de mii de turişti<br />
care se plimbă admirând dantelaria clădirilor sau savurează o excelentă bere<br />
belgiană la una din numeroasele terase ale pieţei. Piaţa găzduieşte concerte şi<br />
alte evenimente publice.<br />
Cele mai renumite evenimente sunt Ommegang şi covorul de flori<br />
organizat bienal. Anual la sfârşitul lunii iunie şi <strong>în</strong>ceputul lunii iulie, o<br />
procesiune istorică, denumită Ommegang, are loc <strong>în</strong> piaţă. Procesiunea<br />
reaminteşte de secolul al XVI-lea şi a fost creată iniţial pentru a-i ura bun venit<br />
la Bruxelles regelui Charles V. Din doi <strong>în</strong> doi ani, <strong>în</strong> timpul celei de-a treia<br />
săptămâni din luna august, cultivatorii belgieni de begonia <strong>în</strong>frumuseţează<br />
piaţa cu un minunat covor de flori. De fiecare dată este aleasă o altă temă de<br />
decorare. Inima Bruxellles-ului şi punctul 0 turistic, de unde <strong>în</strong>cepe<br />
cunoaşterea oraşului, este aşadar Grand Place (Grote Markt). Această piaţă<br />
istorică pătrată, cu case splendide şi frumuseţea impresionantă a primariei <strong>în</strong><br />
stil gotic, este <strong>în</strong> general considerată a fi unul dintre cele mai frumose centre de<br />
oraşe din Europa - www.ilotsacre.be.<br />
P E T R E C E R E A T I M P U L U I L I B E R , A G R E M E N T Ș I D I S T R A C Ț I I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
15<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 115
15<br />
P E T R E C E R E A T I M P U L U I L I B E R , A G R E M E N T Ș I D I S T R A C Ț I I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Parcul Expoziţional Heysel<br />
În 1930 <strong>Belgia</strong> a vrut să organizeze o expoziţie pentru a arăta lumii<br />
prosperitatea sa, după dezastrele din Primul război mondial şi, de asemenea,<br />
pentru a sărbători Centenarul Independenţei sale. Suprafaţa expoziţională din<br />
parcul central Cinquantenaire devenise prea mică, prin urmare s-a decis ca<br />
Expoziţia din 1935 va avea loc la nord de centrul oraşului, <strong>în</strong> Heizel/Heysel.<br />
Domeniul fusese deja pregătit pentru urbanizare <strong>în</strong> timpul domniei lui Leopold<br />
II care a cumpărat 200 ha de teren liber, dar planurile sale originale nu au mai<br />
fost realizate. Pentru expoziţia din 1935 au fost necesari 10 ani de organizare,<br />
dar rezultatele au fost impresionante. Mai mult de 20 de milioane de vizitatori<br />
au venit la Bruxelles, 182 clădiri au fost construite, au participat 25 de ţări şi s-<br />
au organizat mai mult de 300 de congrese, parade, festivaluri şi concerte.<br />
Fiecare ţară a fost reprezentată <strong>în</strong>tr-un pavilion naţional, unde specificul<br />
naţional a fost arătat <strong>în</strong>tregii lumi. Mai mult, un imens parc de atracţie şi de<br />
reconstrucţie a "vechiului Bruxelles" a atras o mulţime mare de oameni la<br />
Heysel. Clădirile există şi astăzi şi continuă să găzduiască expoziţii şi târguri. Se<br />
pot vedea şi luminile fostului stadion de fotbal Heysel, care a fost de asemenea<br />
construit <strong>în</strong> anul 1930. După tragedia din 1985, stadionul de fotbal a fost<br />
refăcut <strong>în</strong> 1993 şi este acum numit Stadionul Regele Boudewijn.<br />
De la Expoziţia din 1958, singurul monument major care a rămas la<br />
Heysel este, de asemenea, şi cel mai spectaculos: Atomium. Aceasta a fost<br />
prima expoziţie planificată după Al doilea război mondial. Întreaga perspectivă<br />
economică a fost mult mai bună decât <strong>în</strong> 1930 (<strong>în</strong>cepând de la crearea<br />
Comunităţii Economice Europene <strong>în</strong> 1957) şi lumea vibra de entuziasm pentru<br />
noile tehnologii (centrale nucleare, primul satelit lansat de către sovietici, etc).<br />
Peste 35 de milioane de persoane au vizitat Expo 58 şi 46 de ţări de pe 6<br />
continente au fost reprezentate. Majoritatea pavilioanelor s-au construit <strong>în</strong>trun<br />
foarte modern stil arhitectural futurist, care a devenit simbolul acelui<br />
spaţiu.<br />
În prezent, parcul Heysel este <strong>în</strong>că vizitat de multă lume. Lângă<br />
stadionul de fotbal se <strong>în</strong>alţa Kinepolis, un mare complex de cinema cu 28 de<br />
săli şi un ecran gigant IMAX. Un alt punct de atracţie este frumosul parc Mini -<br />
Europa, care conţine modele miniaturale (scara 1:25) ale principalelor<br />
monumente din statele membre UE. Atomium a devenit Turnul Eiffel din<br />
Bruxelles şi este reprezentarea vizuală a conceptului de "atom", fiind<br />
simbolizat printr-un elementar cristal de fier şi cei 9 atomi ai sai. Este onorată<br />
astfel industria metalelor şi a fierului şi credinţa <strong>în</strong> puterea atomică. A fost<br />
nevoie de 18 luni pentru concepere şi alte 18 luni pentru construcţie; este<br />
acoperit cu un strat de aluminiu, cântareşte 2.400 tone şi are o <strong>în</strong>ălţime de 102<br />
metri. Fiecare sferă are diametrul de 18 m. Un lift duce vizitatorii <strong>în</strong> sfera cea<br />
116 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
mai de sus, pentru a se bucura de o vedere panoramică a zonei Heysel şi, dacă<br />
vremea este bună, chiar a oraşului Bruxelles. Există, de asemenea, o zonă<br />
bufet-restaurant <strong>în</strong> sfera de sus, iar <strong>în</strong> celelalte sfere/bile sunt organizate<br />
expoziţii. În ultimii ani, monumentul a fost restaurat şi renovat complet şi este<br />
acum la fel de strălucitor şi frumos ca <strong>în</strong> primii săi ani.<br />
Manneken Pis<br />
New York are Statuia Libertăţii, Copenhaga are sirena şi Bruxelles are<br />
.... Menneken Pis. Statueta micului băiat surprins <strong>în</strong>tr-o poziţie oarecum<br />
compromiţătoare, a fost de secole una din atracţiile turistice ale oraşului.<br />
Pentru cei mai mulţi oameni care îl văd pe "manneken", prima reacţie este de<br />
amuzament: "Uite, cât de mic este! De ce e nevoie sa-l vadă toata lumea?" Dar<br />
populaţia din Bruxelles a acceptat modul lui de a fi. La urma urmelor, nu<br />
<strong>în</strong>totdeauna lucrurile trebuie să fie mari pentru a fi frumoase. Imaginaţi-vi-l de<br />
dimensiunea Statuii Libertaţii: Bruxelles-ul ar fi inundat continuu!<br />
De fapt, nimeni nu ştie de ce Manneken este acolo. Este considerat a fi nimic<br />
mai mult decât un element decorativ <strong>în</strong> partea de sus a unei fântâni, unde<br />
oamenii din Evul Mediu veneau să ia apă proaspătă. Deja <strong>în</strong> secolul al XV-lea<br />
există o fântână numită "manneken-pis" pe Stoofstraat / Rue De<br />
L'étuve.Versiunea oficială îşi are originea <strong>în</strong> data de 13 august 1619, când<br />
oraşul a ordonat sculptorului Jerome Duquesnoy să facă o nouă statuie din<br />
bronz manneken-pis pentru a o <strong>în</strong>locui pe cea veche. De-a lungul vremii, micul<br />
băiat a fost de multe ori ascuns pentru a-l proteja de bombele armatelor<br />
invadatoare. De asemenea, a fost furat <strong>în</strong> repetate rânduri de către soldaţii<br />
jefuitori şi chiar de către cetăţenii din Geraardsbergen, un oraş <strong>în</strong> Flandra, care<br />
pretindeau că posedă cea mai veche statuie a băiatului <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>. Mulţi oameni<br />
nu ştiu ca Manneken-pis este foarte adesea îmbrăcat. În momentul de faţă el<br />
are o garderobă de mai mult de 600 de costume, care sunt toate conservate <strong>în</strong><br />
King's House şi <strong>în</strong> Muzeul oraşului din Grand-Place. A primit primul său costum<br />
la 1 mai 1698, dar continuă să primească chiar şi astăzi. În semn de mulţumire,<br />
Manneken le oferă oamenilor bere, ce vine direct de la un butoi de bere anexat<br />
la statuie. Printre cele mai speciale costume se număra: un Elvis Presley şi un<br />
Mickey Mouse.<br />
Există multe legende despre Manneken. Una dintre ele spune că un<br />
bărbat şi-a pierdut fiul. Copilul a fost găsit după două zile <strong>în</strong> apropiere de locul<br />
unde este acum fântâna, exact <strong>în</strong> momentul <strong>în</strong> care micuţul făcea pipi. În semn<br />
de recunoştinţă pentru găsirea fiului, bărbatul a ridicat o statuie.<br />
P E T R E C E R E A T I M P U L U I L I B E R , A G R E M E N T Ș I D I S T R A C Ț I I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
15<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 117
15<br />
P E T R E C E R E A T I M P U L U I L I B E R , A G R E M E N T Ș I D I S T R A C Ț I I<br />
Basilica de Koekelberg<br />
Basilica din Inima sacră (situată la Koekelberg) este denumită<br />
"Basilica naţională a Belgiei" şi a fost construită pentru a celebra a 75-a<br />
aniversare a independenţei Belgiei. În 1905 regele Leopold II a pus prima<br />
piatră. Conform schiţelor arhitectului Langerock era proiectată o gigantică<br />
biserică neo -gotică, dar planurile iniţiale au fost stopate la <strong>în</strong>ceputul Primului<br />
război mondial. În 1919 construcţiile vor continua, dar cu planuri schimbate.<br />
Noul arhitect a fost Albert Van Huffel şi, la un moment dat, părea că Basilica nu<br />
va fi terminată prea curând. Mai mult decât atât, construcţia depindea <strong>în</strong><br />
<strong>în</strong>tregime de donaţiile făcute de către credincioşi. Biserica a fost terminată la<br />
sfârşitul lui 1960 şi dedicată victoriilor războaielor din 1918 şi 1944. Decoraţia<br />
de interior este <strong>în</strong> stilul Art deco 1930. Din martie 1997 vizitatorii pot urca <strong>în</strong><br />
cupola Basilicii de unde pot admira o frumoasă panoramă asupra oraşului<br />
Bruxelles şi a împrejurimilor.<br />
Reşedinţa regală cu Pavilionul chinezesc şi Turnul japonez<br />
În suburbia Laken/Laeken, situată <strong>în</strong> afara centrului oraşului, se<br />
<strong>în</strong>tinde domeniul regal cu "Chateau de Laeken", unde locuieşte familia regală.<br />
Reşedinţa regală de astăzi a fost construită <strong>în</strong> 1772 de către Albert von<br />
Sachsen-Teschen, achiziţionata ulterior de către Napoleon <strong>în</strong> 1804. După<br />
bătălia de la Waterloo din 1815 a devenit proprietate a regelui William I. O altă<br />
schimbare de proprietar a avut loc 15 de ani mai târziu, <strong>în</strong> 1830, când <strong>Belgia</strong> a<br />
devenit stat independent. Regele Leopold I a primit-o drept cadou din partea<br />
statului belgian. După un incendiu <strong>în</strong> 1890 a fost reconstruită, devenind<br />
reşedinţă a familiei regale, pe tot timpul domniei regelui Leopold III. În parcul<br />
regal atracţia cea mare o constituie serele regale. Construcţia grădinilor<br />
botanice a <strong>în</strong>ceput <strong>în</strong> 1870. Printre arhitecţii participanţi s-a numărat şi tânărul<br />
Victor Horta, care mai târziu va deveni arhitectul lider Art Nouveau <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>.<br />
Colecţia de plante tropicale şi alte frumoase flori poate fi vizitată de către<br />
public timp de 10 de zile <strong>în</strong> lunile aprilie -mai, <strong>în</strong> fiecare an.<br />
ANTWERPEN<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
Antwerp este al doilea mare oraş din <strong>Belgia</strong> şi are o multitudine de<br />
faţete. Este al doilea mare port din Europa (dupa Rotterdam) şi este un oraş<br />
splendid cu numeroase stiluri arhitecturale, amintind mai ales de secolele XVI<br />
(Epoca de aur din Anvers) şi XVII. Trecutul este, de asemenea, reprezentat de<br />
numeroase picturi de Peter Paul Rubens care a trait <strong>în</strong> Anvers la <strong>în</strong>ceputul<br />
secolului al XVII-lea. Anvers este centrul de diamante al lumii. Dacă diamantele<br />
sunt cu adevarat cel mai bun prieten al unei fete, atunci cu siguranţă doamnele<br />
118 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
nu vor rata o vizită <strong>în</strong> centrul diamantelor, din jurul gării centrale; zona<br />
reprezintă, de asemenea, partea evreiască a oraşului. În prezent, Anvers-a<br />
câştigat un loc printre oraşele de moda ale lumii, datorită eforturilor a<br />
numeroşi tineri designeri. Una dintre cele mai mari clădiri este "Central<br />
Station", gara centrală, care salută vizitatorii care sosesc cu trenul <strong>în</strong> Anvers<br />
precum o catedrală modernă. Este parţial acoperită de o imensă cupola de<br />
sticlă şi metal, proiectată de arhitectul Van Bogaert. Clădirea <strong>în</strong> sine a gării a<br />
fost proiectată <strong>în</strong>tre 1895 şi 1905 de către arhitectul Delacenserie. Aici se<br />
termină cea mai veche linie de cale ferată din <strong>Belgia</strong>. Grădina zoologică este<br />
cea mai mare din <strong>Belgia</strong> şi un veritabil punct de atracţie pentru cei mici şi cei<br />
mari.<br />
Muzeul Rubens<br />
Peter Paul Rubens este cel mai mare şi mai celebru dintre pictorii din<br />
Anvers. Rubens a cumpărat o casă aparţinând secolului a XVI-lea, după<br />
re<strong>în</strong>toarcerea sa din şederea <strong>în</strong> Italia (1600-1608). A trăit <strong>în</strong> casa din 1616 până<br />
<strong>în</strong> 1640, când a murit. Era una dintre cele mai elegante case renascentistbaroce<br />
din Ţările de Jos, cu o frumoasă grădină restaurată şi o intrare<br />
impresionantă. Cele mai frumoase picturi ale lui Rubens au fost create <strong>în</strong> acea<br />
casă. După moartea sa, casa a fost vândută altor persoane care, <strong>în</strong> descursul<br />
timpului, i-au schimbat considerabil aspectul. În 1937 a fost cumpărată de<br />
primăria oraşului. Două schiţe vechi din 1680 (cele mai vechi imagini<br />
cunoscute ale casei) au fost folosite ca bază pentru restaurare. Astăzi este<br />
"Casa-Muzeu Rubens" iar vizitatorii ar trebui să fie conştienţi de faptul ca nu<br />
vizitează casa lăsată <strong>în</strong> urma sa de celebrul său proprietar, ci mai degrabă o<br />
reconstituire a casei aşa cum arăta probabil <strong>în</strong> prima jumătate a secolului al<br />
XVII -lea.<br />
Muzeul Diamantelor<br />
Anvers a fost cunoscut ca şi Centru de diamante al lumii timp de<br />
secole, iar astăzi găzduieşte cel mai mare Muzeu al Diamantelor. Este un<br />
muzeu "imagine şi sunet', o experienţă unică pentru simţuri. Audio-ghidul va<br />
dă posibilitatea de a vizita muzeul <strong>în</strong> limba aleasă de dvs., pe propriul nivel şi<br />
ritm. Experţi şi diletanţi deopotrivă, vor găsi toate răspunsurile pe care le<br />
caută. Mai mult decât atât, multe surprize aşteaptă vizitatorii <strong>în</strong> camerele de<br />
tezaur ale unor splendide colecţii de bijuterii de diamante, pornind din secolul<br />
al XVI-lea şi până <strong>în</strong> prezent.<br />
P E T R E C E R E A T I M P U L U I L I B E R , A G R E M E N T Ș I D I S T R A C Ț I I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
15<br />
2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong> 119
15<br />
P E T R E C E R E A T I M P U L U I L I B E R , A G R E M E N T Ș I D I S T R A C Ț I I<br />
w w w. r o m b e l . c o m<br />
BRUGES<br />
Bruges este numit: "Veneţia Nordului", splendidul oraş medieval<br />
fiind una din bijuteriile Coroanei belgiene. În nici un alt oraş european<br />
sentimentul şi aspectul medieval nu sunt atât de prezente ca <strong>în</strong> acest oraş din<br />
apropierea Mării Nordului. Este unul din cele mai importante oraşe belgiene şi<br />
totodată capitala provinciei Flandra de Vest. Mulţi oameni realizează excursii<br />
de o zi de la Bruxelles la Bruges, dar cel mai bun mod de a vizita Bruges este de a<br />
petrece cel puţin o noapte <strong>în</strong> unul din numeroasele hoteluri. Seara târziu, când<br />
toţi turiştii au plecat, Bruges îşi recapătă farmecul şi liniştea vechilor timpuri.<br />
Bruges este unic, <strong>în</strong> sensul că aici autorităţile au făcut tot posibilul pentru a<br />
păstra imaginea cu aspect medieval a oraşului. Combinaţia de vechi, nu foarte<br />
vechi şi de nou fascinează pe toţi cei care păşesc pentru prima dată <strong>în</strong> Bruges.<br />
Nu puteţi părăsi Bruges fără să faceţi o minunată călătorie cu barca, pe canale.<br />
GHENT<br />
Ghent (flamanda: GENT) este cel de-al patrulea mare oraş din <strong>Belgia</strong><br />
şi este, de asemenea, oraşul floare al ţării. Cultivatorii din regiunea Gent vând<br />
flori de begonia şi azalea peste tot <strong>în</strong> lume. La fiecare 5 ani expoziţia de succes<br />
"Gentse Floralien" atrage mii de vizitatori. Când vizitaţi Gent, nu rataţi această<br />
frumoasă zonă a oraşului: Graslei şi Koornlei. Sunt numele a două străzi din<br />
vechiul port, chiar <strong>în</strong> mijlocul oraşului. Graslei <strong>în</strong>seamnă "strada ierburilor şi<br />
legumelor", Koornlei "strada grâului". Ambele denumiri indica faptul ca aceste<br />
produse specifice au fost comercializate sau stocate <strong>în</strong> zona respectivă.<br />
"SPIJKER" este cea mai veche casă de la Graslei. Datează de la sfârşitul secolului<br />
XII - <strong>în</strong>ceputul secolului XIII şi adăpostea grâul transportat cu navele din Gent.<br />
Acest lucru s-a datorat faptului ca Gent a primit privilegiul de a stoca cereale şi<br />
grâu <strong>în</strong> SPIJKER pentru a avea rezerve <strong>în</strong> timpuri de foamete.<br />
OOSTENDE<br />
Oraşul Oostende, protejat de Marea Nordului de o reţea de diguri,<br />
este cel mai populat centru de pe coasta belgiană. Iniţial a fost un sătuc de<br />
pescari. Regii Leopold I şi Leopold II au decis să-şi petreacă verile la Oostende,<br />
ceea ce a ridicat oraşul şi l-a transformat <strong>în</strong>tr-o staţiune la modă <strong>în</strong> secolul al<br />
XIX-lea. Din păcate, <strong>în</strong> secolul al XX-lea, distrugerea a venit din nou, de data<br />
aceasta sub forma bombardamentelor aeriene din timpul celui de-al doilea<br />
război mondial.<br />
120 2009 - <strong>Ghidul</strong> <strong>Românului</strong> <strong>în</strong> <strong>Belgia</strong>
Notițe
Notițe
<strong>în</strong> peste 200 de țări și teritorii, de mai bine de 150 de ani<br />
peste tot <strong>în</strong> lume prin cele 340.000 locații ale agenților<br />
peste 4.500 locații ale agenților, peste tot <strong>în</strong> România.<br />
Familia ta va găsi cu siguranță o locație <strong>în</strong> apropiere.<br />
Peste 1.000 locații ale agenților Western Union din <strong>Belgia</strong>:<br />
poșta, Travelex și Goffn.<br />
Un serviciu rapid, de <strong>în</strong>credere și convenabil