Beskrajem svijeta Tv studio u naprtnjači
Katalog Beskrajem Svijeta - HRT
Katalog Beskrajem Svijeta - HRT
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MONOGRAFSKA IZLOŽBA POSVEĆENA<br />
STVARALAŠTVU MARIJA SALETTA I NJEGOVIM 16-<br />
MILIMETARSKIM KAMERAMA S PRIBOROM<br />
<strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong><br />
<strong>Tv</strong> <strong>studio</strong> u <strong>naprtnjači</strong><br />
19. studenoga 2008. - 19. siječnja 2009.<br />
TEHNIČKI MUZEJ<br />
ZAGREB, HRVATSKA<br />
2008.
Kazalo<br />
Proslov<br />
Mario Saletto (1935. - 2006.)<br />
Urednik, scenarist, snimatelj i redatelj <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong><br />
Putopisno-dokumentarna serija <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong> (125 x 30')<br />
Afrika (13)<br />
Azija (20)<br />
JužnaAmerika (11)<br />
Skijališta <strong>svijeta</strong> (2)<br />
Na tri oceana (10)<br />
Jedrima oko <strong>svijeta</strong> (45)<br />
Pustolovina u Hrvatskoj (24)<br />
TV <strong>studio</strong> u <strong>naprtnjači</strong><br />
Osnovna pravila montažnoga snimanja<br />
16-milimetarska filmska kamera Bolex<br />
Kataloške jedinice
Zahvaljujem gospođi Jasni Ferlugi, desnoj ruci (kako je sam znao reći)<br />
Marija Saletta, na njezinoj pomoći prilikom postavljanja izložbe, koja je,<br />
budući da je i sama sudjelovala u stvaranju tog opusa, uvelike pridonijela<br />
kvalitetnoj i sveobuhvatnoj obradi građe.
Proslov<br />
Mario Saletto jedan je od najplodnijih, ako ne i najplodniji autor televizijskoga<br />
putopisno-dokumentarnog žanra u Hrvatskoj.<br />
Na monografskoj izložbi <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong> - TV <strong>studio</strong> u <strong>naprtnjači</strong> otkrit ćemo kako su<br />
nastale njegove televizijske serije snimljene 16-milimetarskom filmskom kamerom, koje<br />
smatramo, posebno s obzirom na uvjete u kojima su proizvedene, neponovljivim vrhuncem<br />
njegova stvaralaštva.<br />
<strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong> objedinjuje serijale dobro poznate ljubiteljima televizijskih<br />
putopisa: <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong> - Afrika (13), - Azija (20), - Južna Amerika (11), - Skijališta<br />
<strong>svijeta</strong> (2) i - Na tri oceana (10); Jedrima oko <strong>svijeta</strong> (45) i Pustolovina u Hrvatskoj (24), što<br />
čini ukupno 125 polusatnih epizoda, od kojih je 97 i na engleskome jeziku.<br />
TV studijo u <strong>naprtnjači</strong>, kako ga zove Saletto, predstavljen je 16-milimetarskim<br />
kamerama i ostalom opremom nužnom za snimanje u teškim uvjetima. Oprema je<br />
prilagođena uvažavajući Salettov koncept rada, prema kojemu u pravilu na terenu snima<br />
samo s dvočlanom ekipom, i težnju za što boljom kvalitetom snimljena materijala. Pri radu<br />
se koristi svim svojim znanjima i vještinama dugogodišnjega snimatelja, automobilista,<br />
planinara, ronioca itd. Rezultat su svojevrsne suvremene odiseje u kojima prikazuje za ono<br />
doba nepoznate, egzotične i većini nedostupne krajeve. Tehnika koja je činila TV <strong>studio</strong> u<br />
<strong>naprtnjači</strong> dobrotom gospodina Saletta pripala je Tehničkome muzeju, tako da danas<br />
Muzej ima u fundusu njegove 16-milimetarske kamere s pripadajućom opremom.<br />
Vrlo rijetko ljubitelji filmova, posebno poklonici putopisno-dokumentarnoga žanra,<br />
imaju priliku upoznati se s tehnikom koja je upotrijebljena prilikom stvaranja određenog<br />
djela. Opće je poznato da je filmsko djelo rezultat kreativnosti njegova autora, ali rijetko<br />
smo svjesni ograničenja koja njegovu stvaralaštvu nameću uvjeti rada, a pogotovo tehnika<br />
koja mu je na raspolaganju.<br />
Kako bismo razumjeli zašto su pojedinačni kadrovi snimljeni na određeni način, potrebno<br />
je upoznati se s mogućnostima tehnike, tj. kamere i pripadajuće opreme.<br />
Hrvatska kao relativno mala zemlja pojedine grane stvaralaštva vrlo često ne može<br />
financirati u potrebnome opsegu, što domaće autore stavlja u neravnopravan odnos u<br />
pogledu izvedbe ideje u usporedbi s djelima nastalima s mnogo više novca. To valja<br />
svakako uzeti u obzir želimo li objektivno vrednovati rezultat njihova rada. I upravo nas je<br />
to dodatno motiviralo na postavljanje ove izložbe u kojoj monografski, kroza stvaralaštvo<br />
Marija Saletta, pokušavamo objediniti temeljne čimbenike filmskoga stvaralaštva, autora i<br />
njegovo djelo, s naglaskom na tehnici.
Jasna Ferluga<br />
Mario Saletto (1935. - 2006.)<br />
Svestranost je riječ kojom bismo opisali Marija Saletta, strastvena<br />
ljubitelja putovanja i putopisca, urednika, redatelja, scenarista,<br />
snimatelja i novinara, učitelja skijanja, planinara s položenim<br />
ispitom Gorske službe spašavanja, sportskog automobilista i<br />
ronioca, predana nautičara, samograditelja...<br />
Rođen je u Zagrebu 4. studenoga 1935. Prva znanja iz područja<br />
tehnike stjecao je na elektrosmjeru zagrebačke srednje Tehničke<br />
škole, koju završava 1954. Od 1969. do 1973. studira izvanredno<br />
uz rad na zagrebačkoj Akademiji kazališne i filmske umjetnosti i<br />
pripada njezinoj prvoj generaciji koja se školovala za potrebe<br />
televizijskog medija. Prvi predmet bila mu je filmska kamera, a<br />
drugi filmska montaža.<br />
Planinario je od malih nogu. Pješke, biciklom i sa šatorom obilazio<br />
je planinska područja tadašnje Jugoslavije, a potkraj 1957. kupuje<br />
svoj prvi motocikl. Od 1959. putuje automobilom i sa šatorom.<br />
Godine 1961. prvi put odlazi u inozemstvo. Do 1973. proputovao<br />
je Europu od Crnoga mora i Sredozemlja do Baltika, posebno se<br />
zanimajući za Balkansko gorje, Alpe od Slovenije do Francuske te<br />
Tatre u Češkoj, Slovačkoj i Poljskoj. Posjetio je Španjolsku i<br />
dijelove Sovjetskoga Saveza.<br />
Prve putopise sa svojih putovanja objavio je u časopisu Naše<br />
planine, a kao kinoamater putovanja snima 8-milimetarskom<br />
filmskom kamerom. Najviši vrh na koji se popeo jest<br />
Kilimandžaro, 1985.<br />
Kao vrlo aktivan planinar položio je početni alpinistički tečaj te<br />
ispit za spasioca u Gorskoj službi spašavanja, u kojoj je kao<br />
dobrovoljac aktivan desetak godina (od 1960. do 1970.).<br />
Zahvaljujući svojim mnogobrojnim iskustvima s putovanja, 1970.<br />
objavljuje knjigu Ljepote kampiranja (drugo izdanje 1985.).<br />
Godinama je bio i natjecatelj na domaćim i međunarodnim<br />
automobilskim relijima (1965. na reliju Sutjeska osvaja drugo<br />
mjesto u ukupnom plasmanu, a 1966. prvo mjesto u kategoriji<br />
automobili), što mu omogućuje sudjelovanje kao novinara<br />
suvozača u nacionalnom timu na dvama Camel Trophyjima (SSSR
Ivan Hetrich i Mario Saletto,prvi dani televizije , 1957..
1990. i Tanzanija-Burundi 1991.).<br />
U zagrebačkoj Visokoj školi za fizičku kulturu 1973. stekao je<br />
diplomu učitelja skijanja, a iste godine položio je i ispit za<br />
sportskog ronioca za potrebe prve podvodne serije JRT-a Tajne<br />
Jadrana.<br />
Na Hrvatskoj radio-televiziji radio je od njezina prvoga<br />
eksperimentalnog javnog emitiranja sa Zagrebačkoga jesenskog<br />
velesajma u rujnu 1956. pa sve do smrti 15. studenoga 2006.<br />
U početku je honorarni djelatnik, a u stalni radni odnos na<br />
tadašnjem Radio Zagrebu stupa 1. studenoga 1956. na mjestu<br />
asistenta kamermana u grupi za televiziju. Tako kao kamerman na<br />
trećoj kameri snima prvu službenu javnu emisiju 29. studenoga<br />
1956. iz prvoga studija u Jurišićevoj ulici. Elektronskom kamerom<br />
snimio je, kako je sam izračunao, više od 200 televizijskih drama i<br />
još veći broj zabavnih, dokumentarnih i reportažnih emisija.<br />
Prvo snimanje na kojem njegova šira znanja i sposobnosti dolaze<br />
do izražaja jest crno-bijela serija o nacionalnim parkovima<br />
Jugoslavije. Od 1972. do 1975. ljeti radi u seriji JRT-a Tajne<br />
Jadrana, gdje je zadužen za podvodno snimanje.<br />
Od 1979. do 1981. odlukom vodstva Televizije član je<br />
snimateljske ekipe dokumentarne serije Velike bitke u Jugoslaviji.<br />
Osim što radi kao snimatelj, sve više proizvodi samostalne priloge<br />
za razne TV programe ( Naša domovina - vaša domovina, Spektar,<br />
Dnevnik 10, Nedjeljno poslijepodne, Uradi - uštedi,<br />
Porodični<br />
magazin, Zagrebačka panorama...).<br />
Sjedinjujući u jednoj osobi i vizualnoga i tekstualnog autora, od<br />
1981. do 2001. sa svojim malim timom ostvaruje dosad najveći<br />
putopisno-dokumentarni serijal u nas (ukupno 125 epizoda), pod<br />
zajedničkim nazivom <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong>, snimljen filmskom<br />
kamerom i proizveden na Hrvatskoj radio-televiziji,.<br />
Istodobno radi i serijal Hrvati u svijetu - Sudbine te razne druge<br />
emisije kao novinar-snimatelj i autor stručnih priloga o temama<br />
uradi sam, skijanju, planinarenju, kampiranju, jedrenju i ronjenju.<br />
Samostalno radi i dulje putopisno-dokumentarne emisije (od 35 do<br />
45 minuta): 1983. godine Suvremeno skijanje, Kemping Nautika i
Mario Saletto na snimanju serija Tajne Jadrana , 1973.
Krevet vaš - usluge naše, 1984. Pod jedrima regate i Cup<br />
Dalmacija 84, 1985. Pažnja: Žabari na Jadranu, Do ribe na dah i<br />
druge<br />
Godine 2001. odlazi u mirovinu, ali i dalje radi honorarno. Snima<br />
digitalnom tehnikom i videotehnikom. Zajedno s ciklusima<br />
Nacionalni parkovi Amerike, 5000 km kroz Mexico iTragom braće<br />
Seljan serija <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong> ima sveukupno 154 polusatne<br />
epizode, od kojih je 97 prevedeno na engleski jezik.<br />
Radeći kao dopisnik, suradnik, novinar, urednik rubrika ili<br />
posebnih izdanja te pišući novinarske i publicističke radove u<br />
dnevnim novinama i časopisima, ukupno je objavio oko dvije<br />
tisuće kartica teksta.<br />
Autor je zbirke putopisnih reportaža <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong>, objavljene<br />
1989.<br />
Godine 1995. dobio je godišnju nagradu Marija Jurić-Zagorka<br />
Hrvatskoga novinarskog društva za najbolju TV reportažu za treću<br />
etapu Jedrima oko <strong>svijeta</strong>, a 1997. nagradu HTV-a za životno djelo<br />
Ivan Šibl.
Mario Saletto na snimanju serija Pustolovina u Hrvatskoj , 1997.
Jasna Ferluga<br />
Urednik, scenarist, snimatelj i redatelj<br />
<strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong><br />
Mario Saletto ponudio je 1981. godine Hrvatskoj televiziji (tada RadiotelevizijaZagreb)putopiskojibisnimiobezklasičneekipenaputovanjupo<br />
Africi.ScenarijjezainteresiraourednikaDokumentarnogprogramaAngela<br />
Miladinova,kojijeipakbiopomaloskeptičan,štojeirazumljivosobzirom<br />
na činjenicu da su do tada i za mnogo jednostavnija snimanja slali velike<br />
ekipe i opremu koju ne može ni nositi, a kamoli s njome raditi jedna osoba.<br />
Saletto se sjeća njegovih riječi: "… ti bi da ti RTZ plati safari u Keniji;<br />
najprije dokažite da je moguće u profesionalnom standardu tako proizvesti<br />
dokumentarce,paćetetektadaputovatisdnevnicama."<br />
Salettosvojimnovcemkupujekameruioslanjajućisenaprivatnaiposlovna<br />
poznanstva, na razne načine nabavlja jeftine zrakoplovne karte. Godine<br />
1981. snima u Keniji, 1982. na Kanarima, 1984. i 1985. u Peruu, Boliviji i<br />
ČileutedvaputauTanzaniji.Naputovanjumupomažusuputnici.Televizija<br />
mu ne plaća troškove putovanja, nego mu samo odobrava plaćeni godišnji<br />
odmor.<br />
Godine 1983. emitira svoj prvi putopis, Bespućima Kenije. NHK iz Japana<br />
otkupljujepravazaprikazivanjetepolusatneepizodeza14.063dolara,štoje<br />
utovrijemepovoljnacijena.<br />
Do 1985. postavio je temelj serije <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong>: devet polusatnih<br />
epizodaizAfrikeiprveepizodeizJužneAmerike.Pravazaemitiranjetraže<br />
ČSSRiTVSlovenija.<br />
Njemački distributer Telepool zainteresiran je za prodaju i postavlja<br />
precizne normative potrebne za svjetsko tržište. Sve epizode moraju se<br />
unificiratiiprevestinaengleskijezik.Kakobisemogaorealiziratitajposao,<br />
urednik Obrazovnog programa Zlatan Prelog 1986. uspijeva donekle<br />
legalizirati rad Saletta i njegovih najbližih suradnika. To su: Jasna Ferluga,<br />
kojagapratinavećiniputovanjajošod1981.,organizatorica,prevoditeljicai<br />
premapotrebisnimateljicatona,drugisnimateljifotografkinjanaterenu,au<br />
Zagrebu producentica; Ivica Drnić, realizator postprodukcije <strong>Beskrajem</strong><br />
<strong>svijeta</strong>I filmska montažerka Vesna Ferenčak; skladatelji Arsen Dedić i<br />
SrđanSacherteanimatorIvanFlegar.<br />
SalettoiFerlugapridružujuse1986.godine3.ZAHE-u(3.zagrebačko
Jasna Ferluga i Mario Saletto, U vulkanskom raju Anda , 1989.
jhimalajskojekspediciji)naAmaDablan,asudjelujuinaidućadva,kojima<br />
je cilj Ngozumba Kang (1987.) i Everest (1989.). Samostalno organiziraju<br />
put po Nepalu, Tajlandu, Singapuru i Filipinima i tako snimaju veći dio<br />
epizodaizAzije.<br />
Od 1988. do 1995. nastaje ciklus Jedrima oko <strong>svijeta</strong>, prvobitno zamišljen<br />
kao putopisno-dokumentarna serija o plovidbi broda Hir 3 do Rta Horn, u<br />
kojoj bi značajnije dijelove snimio sam Saletto, a ostalo članovi posade.Taj<br />
je pristup u praksi pokazao brojne mane, pa na kraju opet veći dio posla<br />
odrađuje dvočlana Salettova ekipa. Putuju oko <strong>svijeta</strong>, dalje no što su<br />
planirali,teploveidrugimbrodovima,posebnotradicionalnima,stavljajući<br />
naglasaknaobičajevezaneuzmore.IztihmaterijalamontiranjeiciklusNa<br />
trioceana.<br />
Od 1996. do 2001. nastaje Pustolovina u Hrvatskoj,<br />
snimljen16-milimetarskomfilmskomkamerom.<br />
posljednji ciklus<br />
Saletta krasi izvanredna sposobnost montažnog snimanja. Iako prisiljen na<br />
kratke kadrove i prekide svake tri minute, uspijeva nepogrešivo snimiti<br />
događaje u kontinuitetu i cjelini. Bez obzira na uvjete njegove su snimke<br />
tehničkikorektne.<br />
Snima iz zraka, pod vodom te na svim mogućim plovilima, vozilima i<br />
letjelicama. Prvi je snimatelj TVZ-a koji je snimao skijajući se. Za kameru<br />
izmišlja jeftina (i lagana) rješenja kako bi rezultat bio sličan onome koji se<br />
postiže njemu nedostupnom tehnikom. U improviziranoj tamnoj komori -<br />
crnojvrećiciodglota-naterenuspretnomijenjafilmove.<br />
S obzirom na to da je većim dijelom prisiljen raditi bez sinkronog tona,<br />
pozorno bira sekvence koje se mogu kvalitetno pošumiti u Zagrebu. Kao<br />
novinarsmatradajetelevizijamedijukojemtekstmorabitipodređenslicite<br />
stoganajprijemontiraslikuitekondaprematočnoodštopanimsekvencama<br />
piše tekst. Njegovi scenariji puni su duhovitih zapažanja. Želja da<br />
gledateljimapružištovišeinformacijaujednojeinjegovanajvećapogreška<br />
jertimekatkadzagušujeljepotuslikekojasamaposebigovorivišeodteksta.<br />
Njegoveemisijedobrosuprihvaćenekodnašihgledatelja,kritičariihhvale<br />
tesuvišeputareprizirane.ProdanesuuBugarsku,Češku,Slovačku,Italiju,<br />
Japan, Koreju, Mađarsku, Portugal, Sloveniju i Poljsku. Osim toga 43 su<br />
epizode, kao prvi hrvatskiTV proizvod, emitirane u prestižnu britanskome<br />
satelitskomprogramuSKY-TraveliSKY-Movie.<br />
Serija <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong>, snimana TVstudijem u <strong>naprtnjači</strong> temeljenom na<br />
16-milimetarskim filmskim kamerama, postala je najprodavaniji HTV-ov<br />
proizvoduinozemstvuteprvikoji jeprodajompokriotroškoveputovanjai<br />
snimanjaposvijetu.
Mario Saletto na snimanju serije Tajna Uskršnjeg otoka¸ 1989.
Jasna Ferluga<br />
Putopisno-dokumentarna serija<br />
<strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong> (125 x 30')<br />
Pod nazivom <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong> objedinjujemo 125 epizoda<br />
snimljenih 16-milimetarskom filmskom kamerom, koje su<br />
objavljene sa špicama:<br />
1. <strong>Beskrajem</strong> <strong>svijeta</strong> -Afrika (13), -Azija (20), - JužnaAmerika (11), -<br />
Skijališta <strong>svijeta</strong> (2) i - Na tri oceana (10);<br />
2. Jedrima oko <strong>svijeta</strong> (45);<br />
3. Pustolovina u Hrvatskoj (24).<br />
Afrika (13 x 30')<br />
1. Sretni otoci (Kanarski otoci: Tenerife, Gran Canaria, La Palma)<br />
Upoznajemo zapadne Kanarske otoke uz prikaz suvremenoga života<br />
na njima i razvoja turizma, glavne gospodarske grane.<br />
2. Živjeti s vulkanom (Kanarski otoci: La Gomera, Lanzarote,<br />
Tenerife)<br />
Istočni Kanarski otoci nastali su na velikom broju ugaslih malih<br />
vulkana. Pratimo stvaranje i osobitosti života na njima. Penjemo se na<br />
vulkanski krater Las Cañadas<br />
i Pico del Teide, najviši vrh Španjolske.<br />
3. Bespućima Kenije (Kenija: Naiwasha, Samburu, Meru, Massai<br />
Mara,Amboseli)<br />
Putujemo automobilom i šatorom ( self drive safari) oko 3000 km<br />
kroza slabo nastanjene i divlje kenijske predjele, nacionalne parkove i<br />
životinjske rezervate.<br />
4. Morogoro ( Tanzanija: Savanama i podmorjem I)<br />
Upoznajemo Tanzaniju, pretežno poljoprivrednu zemlju, na početku<br />
industrijalizacije. Najvećim dijelom riječ je o tvrtkama koje dolaze s<br />
prostora bivše Jugoslavije, njihovu utjecaju na razvoj zemlje i<br />
tradicionalni način života tamošnjih stanovnika.<br />
5. Od Kilwe do Zanzibara (Tanzanija: Savanama i podmorjem II)<br />
Filmska razglednica Tanzanije prikazuje rezervat Great Ruahu, južnu<br />
Tanzaniju do Kilwe Masoka, podmorje i otok Zanzibar.<br />
6. Od Mafije do Manyare (Tanzanija: Savanama i podmorjem III)
Bespućima Kenije, pripadnica plemena Samburu
Putovanje nastavljamo podvodno po koraljnim grebenima oko<br />
otoka Zanzibara i najjužnijega tanzanijskog otoka Mafije. Malim<br />
zrakoplovom odlazimo na sjever na safari kroz savane do jezera i<br />
nacionalnog parka Manyara.<br />
7. Serengeti (Tanzanija: Savanama i podmorjem IV)<br />
Spuštamo se u golem krater rezervata Ngorongoro. Upoznajemo<br />
pleme Masai i život u njihovu selu. Na arheološkom lokalitetu<br />
Olduvai otkriveni su najstariji ostaci pračovjeka. Krajnje odredište<br />
epizode jest nacionalni park Serengeti s desecima tisuća životinja.<br />
8. Na krovu Afrike (Tanzanija: Kilimandžaro)<br />
U pet dana osmočlana se ekspedicija, uz četrnaest nosača, u<br />
zimsko doba uspela na dva najviša vrha Kilimandžara, krater Kibo<br />
i Uhuru peak (5900 m). Njihov uspon, dugačak nešto više od 40<br />
kilometara, popraćen je opisima povijesti otkrićâ i osvajanjâ te<br />
geološkim i prirodnim zanimljivostima.<br />
9. Život otet pijesku (Maroko: Od Casablance do Sahare)<br />
Upoznajemo Saharu s osvrtom na život plemena Tuarega i<br />
Berbera, povijest naseljavanja i današnji život na rubu te najveće<br />
svjetske pustinje.<br />
10. U potrazi za izvorom Nila (Burundi I)<br />
Priča o traženju izvora Nila protkana je slikama o životu i<br />
običajima dviju najvećih plemenskih zajednica Hutua i Vatutsija te<br />
doživljajima snimateljske ekipe.<br />
11. Zemlja svetih bubnjeva (Burundi II)<br />
Najjužniji izvor Nila tek je 1934. prvi ugledao njemački istraživač<br />
Benarth Waldecker. Nastavljamo put po planinama posjećujući<br />
poznate plantaže čaja i kave. Posebno se divimo kraljevskim<br />
bubnjarima iz Gitege, koji su svojim izvanrednim osjećajem za<br />
ritam jedni od najpoznatijih izvođača afričke glazbe.<br />
12. Otkriti zemlju Dogona (Mali: Bamaka, Mopti, Bandiagar)<br />
Pridružujemo se ekipi zagrebačkoga Instituta za antropologiju,<br />
koja na 120 km dugačkim i 300 m visokim stijenama Bandiagara<br />
na jugu Sahare istražuje povijest, život, običaje i kulturne obrede<br />
plemena Dogon, koje tu stoljećima živi gotovo izolirano.<br />
13. Živjeti na rubu Sahare (Mali: Pleme Dogona)
Serengeti, djeca plemena Masai
Dogoni su sagradili svoja čudnovata sela, čiji tlocrt ima oblik<br />
ljudskoga tijela, od blata i kamenja. Tamo su ostali zemljoradnici<br />
koji mukotrpno uzgajaju proso i luk. Sačuvali su svoje izvorne<br />
običaje, tajanstvene mitove i plesove, kojima prenose plemenske<br />
legende novim naraštajima.<br />
JužnaAmerika (11 x 30')<br />
1. Tama svijetlog puta (Peru: Od Lime doApurimaca)<br />
Prvi susret sa zelenim kontinentom. Iz glavnoga grada Perua Lime<br />
putujemo Pan Americanom uz pacifičku obalnu pustinju, penjemo<br />
se na peruanski ravnjak (Altiplano) i stižemo do izvora pacifičkih i<br />
amazonskih (atlantskih) rijeka na razvođu.<br />
2. Putovima Inka i Sunca ( Bolivija - Peru: Od Kon Tikija do<br />
kulture Inka)<br />
Upoznajemo povijesne legende i stvarnost južnoameričkoga<br />
kontinenta. Tragom boga Sunca krećemo od bolivijskoga<br />
Altiplana i hrama Tiahuanuca na jezero Titicaca te dalje do<br />
glavnoga grada Inka, pupka <strong>svijeta</strong>, Cuzca u Peruu. Svetom<br />
Dolinom Urumbambe dolazimo do skrovita grada Machu Picchua.<br />
Posjećujemo obredno svetište Ollantantaytambo, negdašnju<br />
tvrđavu Pisaq i na kraju hram Raqchi.<br />
3. Izazov Bijelih Kordiljera (Peru: Od Lime do Huascarana)<br />
Putopisni prikaz života i prirodnih osobitosti od obalne pustinje uz<br />
Pacifik do Bijelih Kordiljera i Huascarana, najvišega vrha Perua.<br />
4. S Titicace u pustinju (Bolivija - Peru: Od Titicace do pustinje<br />
Atacama)<br />
Putujemo iz bolivijske na peruansku stranu jezera Titicaca i nakon<br />
gradića Puno istražujemo život na plivajućim otocima<br />
indijanskoga plemena Uros. Peruanskim dijelom obalne pacifičke<br />
pustinje Atacame vozimo se do Nazce i Danikenovih linija.<br />
Nailazimo na nekropolu iz 300. godine pr.n.e. Cachuaci,<br />
proučavamo predinkovsku kulturu na poluotoku Paracas i<br />
posjećujemo Ballestras, otoke ptica i morskih lavova.<br />
5. Snjegovi vulkana i tropa (Čile - Bolivija:Arica, La Paz,Yungas)<br />
Putovanje počinjemo u Arici, najsjevernijoj čileanskoj luci.<br />
Vozimo se prema jugu i skrećemo u Ande te nacionalni park
Putovima Inka i Sunca, skroviti grad Machu Picchu u Peruu
Lauca, gdje nas zaustavlja snježna vijavica. Kamionom prelazimo<br />
u Boliviju i spuštamo se na ravnjak Altiplano i La Paz (4100 m),<br />
najvišu svjetsku prijestolnicu. Nakon zanimljiva geološkog<br />
fenomena Valle de luna odlazimo na Cachaltayu, najviše uređeno<br />
skijalište na svijetu (5400 m). S pacifičke prelazimo na atlantski<br />
pristranak Andi i spuštamo se u suptropski Yungas, najplodniji dio<br />
Bolivije, gdje uz tropsko voće raste i kokino lišće.<br />
6. Najviši rudnici <strong>svijeta</strong> (Peru - Bolivija:Arequipa, Oruro)<br />
Peruanski Altiplano bogata je rudna regija. Arequipa podno<br />
vulkana Misti jedan je od najljepših gradova na našem putu. Tu je i<br />
grad u gradu - golemi samostan Sv. Catalina.<br />
Rudama obiluje i bolivijski planinski lanac Cordillera Real. Oruro,<br />
glavni bolivijski rudarski grad, dobrim su dijelom podigli i<br />
hrvatski doseljenici.<br />
7. Bijeli pakao Amazonije (Bolivija: Amazonija I: Cochabamba,<br />
Cachuela Esperanza)<br />
Dolazimo na prag bijeloga pakla, do najvećih svjetskih plantaža<br />
kokina lišća u bolivijskom tropiku ispod istočnih pristranaka<br />
Kraljevskih Kordiljera. Putujemo od Chochabambe, glavnoga<br />
grada istoimene pokrajine, i do napuštenoga grada Cachuela<br />
Esperanza, nekadašnje prijestolnice kralja kaučuka.<br />
8. U džunglama Bolivije (Bolivija: Amazonija II: Riberalta,<br />
Portachuella)<br />
Riberalta, 4000 km uzvodno od ušća Amazone, najudaljeniji je<br />
bolivijski gradić u džungli. Nakon posjeta logoru specijalnih<br />
jedinica za borbu protiv krijumčarenja i mafije, ukrcavamo se u<br />
Cruz del sur - desetmetarski brod Pavla Šimca, autora knjige Na<br />
divljim rijekama Bolivije, i pratimo dio njegova života koji je<br />
opisao u toj knjizi.<br />
9. Amasumu - šum velike vode (Bolivija - Peru: Amazonija III:<br />
Benesuaya, Iquitos)<br />
Plovimo rijekom Beni u sve šire vodene putove i bilježimo<br />
područje u kojemu godinama plovi Slovenac Pavle. Vraćamo se u<br />
Riberaltu i zrakoplovima prebacujemo u peruanski dioAmazonije.<br />
Iz Puccallpe, posljednje lučice na rijeci Ucayalli, koja je cestom<br />
povezana sa svijetom, čamcem dolazimo do indijanskog plemena<br />
Shipibos. Iz Iquitosa, najveće i najvažnije peruanske luke na<br />
Amazoni, posjećujemo donedavno još divlje pleme Yagos. I na
U džunglama Bolivije, , nakit iz prirodnih materijala.
kraju odlazimo u Belem, trgovačku riječnu luku, gdje se stječu sva<br />
bogatstvaAmazonije u zamjenu za ono što doplovi izAtlantika.<br />
10. Bogata pustinja Atacama (Čile: Calama, San Pedro de<br />
Atacama)<br />
Protežući se 1600 km duž obala Perua i Čilea, Atacama je najveća<br />
pustinja JužneAmerike. Ta čudesna žutosmeđa pustara jedno je od<br />
najbogatijih područja zelenoga kontinenta. Obiluje salitrom,<br />
raznim mineralima, srebrom i zlatom te je jedno od najvećih<br />
nalazišta bakra na svijetu.<br />
Krećemo tragom hrvatskih useljenika, koji su tu u zlatnim<br />
dvadesetima bili vlasnici trećine svih salitrera.<br />
11. U vulkanskom raju Anda ( Čile - Argentina: Lonquimay,<br />
Petrohue, Bariloche)<br />
U andskoj pokrajini Los Lagos spuštamo se raftom po rijekama,<br />
plovimo jezerima i upoznajemo prekrasne vulkanske vrhove.<br />
Prisustvujemo erupciji vulkana Lonquimay i posjećujemo<br />
argentinski St. Moritz - grad Bariloche.<br />
Azija (20 x 30')<br />
1. Na tromeđi kontinenata (Cipar)<br />
Cipar je poput svojevrsne stražarnice smješten na tromeđi Azije,<br />
Afrike i Europe. Uz osnovne povijesne zanimljivosti upoznat<br />
ćemo i suvremeni trenutak tog sredozemnog otoka, borbu<br />
ciparskih Grka za plodno tlo i vodu te razvoj suvremene<br />
poljoprivrede, ribarstva i turizma.<br />
2. Kathmandu - godina 1108. (Nepal: Kathmandu)<br />
Nepal posjećujemo u hinduističkoj 1108., budističkoj 2043. i<br />
suvremenoj 1987. godini. Katmandu je jedna od najslikovitijih<br />
svjetskih prijestolnica, u kojem vrijeme kao da je stalo u 18.<br />
stoljeću. Uz ostale zanimljivosti upoznajemo najpoznatije<br />
budističke hramove i stupe, prisustvujemo žrtvovanju životinja u<br />
hinduističkom svetištu Daksin Kali i novogodišnjoj svečanosti u<br />
povodu njihove Nove godine.<br />
3. Kraljevski gradovi Nepala (Nepal: Patan i Bhaktapur)<br />
Patan i Bhaktapur uz Katmandu, drevni kraljevski gradovi,<br />
podignuti su od sirove ili pečene cigle s prekrasno izrađenim
U vulkanskom raju Anda, Erupcija vulkana Lonquimay
drvorezima i pozlaćenim božanstvima te mnogobrojnim<br />
višekatnim krovovima. Najveće svetište Swajambunath<br />
podjednako služi i hinduistima i budistima, koji tu žive u slozi. U<br />
hinduskom svetištu Pashupatinahu prisustvujemo obredu<br />
spaljivanja pokojnika. Rijeka Bagmati, koja je nekoć dijelila, sada<br />
spaja sva tri kraljevska grada u dolini Katmandua.<br />
4. Trekking u Solou Khumbu (Nepal 3. ZAHE I. dio: Od<br />
Kathmandua doAma Dablama)<br />
Pratimo 3. zagrebačku alpinističku himalajsku ekspediciju na<br />
6856 m visokAma Dablam (Majčinu čudotvornu kutijicu).<br />
5. Veslajući s Himalaja do Indije (Nepal 3. ZAHE II. dio: Od Ama<br />
Dablama do Chitwana)<br />
Brojne rijeke spuštaju se s Himalaja u jednom slijevu sve do<br />
Južnokineskoga mora, a u drugome, preko Indije, do svete rijeke<br />
Ganges i Indijskoga oceana. Rijekama Trisuli i Narayani spuštamo<br />
se pneumatskim čamcem do jedine nepalske ravnice, Teraia.<br />
Nakon uzbudljiva raftinga, na slonovima kroz močvare i džungle<br />
na granici s Indijom u nacionalnom parku Chitwan, u nekadašnjim<br />
lovištima maharadža, tražimo oklopne nosoroge i druge rijetke<br />
životinje.<br />
6. Bosi do zemlje Šerpa (Nepal 4. ZAHE I. dio: Od Thamea do<br />
Ngojumba Kanga)<br />
Emisija je posvećena nepalskim nizinskim nosačima koji,<br />
pretežno bosonogi, prenose sav teret potreban u himalajskoj regiji<br />
jer su staze prestrme, a riječne bujice preopasne za tegleću stoku. Iz<br />
dvorišta katmanduškoga hotela do baznog logora 4. zagrebačke<br />
himalajske ekspedicije na ledenjaku Ngojumba, na granici Tibeta,<br />
potrebno je prenijeti tri i pol tone tereta. Takozvani Everest trekk od<br />
mjesta Jiri do glavnog grada zemlje Sherpa Namche Bazara, taj<br />
200 km dugački put preko pet planinskih grebena i riječnih<br />
kanjona od ukupno 6000 m visinske razlike, članovi ekspedicije i<br />
60-ak nosača svladavaju u dva tjedna.<br />
7. Preživjeti pod Everestom (Nepal 4. ZAHE II. dio: Od Thamea do<br />
Ngojumba Kanga)<br />
Posljednji dio puta do baznoga logora na visini od 5300 m oprema<br />
putuje na leđima himalajskoga goveda jaka. Zatrpavši logor s dva<br />
metra snijega, velika snježna mećava odrezala je ekspediciju od<br />
<strong>svijeta</strong>. Ipak, krajnjim naporima osvojen je do tada po visini drugi
Bosi do zemlje Šerpa, u Nepalu je veliki broj narodnosti i plemena
još neosvojeni vrh <strong>svijeta</strong>, 7743 m visok Ngojumba Kang.<br />
8. Sjaj drevnog Siama (Tajland: Bangkok, Chao Phraya, Saduak)<br />
Do 1939. godine Kraljevina Sijam, a poslije, do danas, Kraljevina<br />
Tajland, jedina na području nekadašnje Indokine nikada nije bila<br />
kolonija. Tako je očuvala izvornu kulturu i osebujan razvoj<br />
većinskoga naroda Tai, koji i danas, uz nešto Kineza i Malajaca,<br />
čini 90 posto stanovništva koji su gotovo svi budisti.<br />
9. Svetkovina vode i slonova (Tajland: Od Surina do Chieng Maia)<br />
U gradiću Surin održava se Festival slonova posvećen toj nekoć<br />
nezamjenjivoj životinji za pomoć u teškim poslovima i ratu. U<br />
gradu Chieng Mai najveći je godišnji praznik Loy Krathong,<br />
posvećen vodi – dobročiniteljici plodnosti rižinih polja.<br />
10. U trokutu opijuma (Tajland: Od Chieng Maia do tromeđe<br />
Tajlanda, Burme i Laosa)<br />
Zlatni trokut čija je južna kateta u Tajlandu, kod mjesta Cheng Rai,<br />
a istočna i zapadna u Laosu i Burmi, najveći je svjetski izvoznik<br />
opijuma. Motociklom i čamcima prelazimo taj teško prohodni<br />
brdoviti kraj u kojem živi nekoliko planinskih plemena: Akha,<br />
Karen, Yao, Lisu, Lahu i drugi. Odjeveni su u slikovite nošnje s<br />
metalom okićenim pokrivalima za glavu. Osim skromnom<br />
poljoprivredom bave se pretežno uzgojem glavica opijumskog<br />
maka.<br />
11. Otoci Malajskih gusara (Tajland: Otočja Koh Samui, Ang<br />
Thong i Tarutao)<br />
Uski Malajski poluotok što ga dijele Malezija i Tajland bio je s obje<br />
strane, u Južnokineskome moru, a osobito u uskome Malajskom<br />
tjesnacu između Sumatre i Malezije, pravi svjetski gusarski raj.<br />
Danas otočja u tom akvatoriju sve više osvajaju turisti. Uz Koh<br />
Samui, divan otok s tradicionalnim ribarskim životom i<br />
plantažama kokosa na kojima plodove beru dresirani majmuni,<br />
posjećujemo i dva nacionalna parka, Ang Thong u Sijamskom<br />
zaljevu i Tarutao u Malajskom tjesnacu, gdje živi posljednjih<br />
stotinjak, kako ih zovu, morskih Cigana.<br />
12. Od Melake do Malezije (Malezija: Malacca, Gergetown, Kuala<br />
Lumpur)<br />
Nekadašnja kolonijalna Malaja, u čijim su neprohodnim<br />
džunglama ne baš tako davno živjeli posljednji azijski ljudožderi,
U trokutu opijuma, pripadnica planinskog plemena
danas je - kao nezavisna federativna država Malezija - jedna od<br />
najnaprednijih islamskih država. Od prve kolonijalne luke<br />
Mellace, kojom su se koristili Portugalci i Nizozemci, gdje danas<br />
pretežno žive Kinezi, putujemo preko 14 km duga mosta Penang<br />
do Georgetowna, prijestolnice iz vremena Britanaca. Današnja<br />
prijestolnica Kuala Lumpur jedan je od najsuvremenijih svjetskih<br />
gradova.<br />
13. Singapore, vodoravno i okomito (Singapur)<br />
Upoznajemo se s prošlošću i sadašnjim životom Singapura,<br />
sićušne države na otoku Singapore i nekoliko susjednih otočića,<br />
nastanjenih pretežno Kinezima, koji su se oduvijek dobro koristili<br />
svojim strateškim i trgovačkim položajem na ulazu u Malajski<br />
tjesnac.<br />
14. Na vrh <strong>svijeta</strong> (Hrvatska, Nepal, Tibet 5. ZAHE I. dio: Zagreb,<br />
Kathmandu, Rongbuk)<br />
Vrh <strong>svijeta</strong> Mount Everest ili Qomolangma, kako ga nazivaju u<br />
Tibetu, najviši granični stup između Nepala i Kine, teško je<br />
dostupan. Prvi dio priče o pokušaju uspona na taj, prema<br />
najnovijim mjerenjima, 8872 m visoki vrh, sa sjeverne, kineske<br />
strane, govori o složenoj organizaciji i logistici transporta članova<br />
i opreme iz Zagreba preko Nepala i Tibeta do baznoga logora na<br />
5200 m u blizini budističkoga samostana Rongbuk.<br />
15. Everest nije htio (Tibet 5. ZAHE II. dio: Od baznog logora<br />
prema vrhu)<br />
Pratimo život i rad 40 članova zagrebačke ekspedicije koji<br />
zarobljeni na 30 dužinskih i 3 visinska kilometra u potkrovlju<br />
<strong>svijeta</strong> borave dulje od 50 dana u carstvu snijega, leda i lavina. Od<br />
svih dotadašnjih ekspedicija tek je svaka četvrta bila uspješna, a<br />
vjerojatnost da se penjač koji pokuša doseći sam vrh Everesta<br />
nikada neće vratiti jest 50 posto Te jeseni Qomolangma (Boginja<br />
mati <strong>svijeta</strong>) nije osvojena, no bila je milostiva i nije zatražila i<br />
najveće žrtve - ljudske živote.<br />
16. S nomadima Tibeta ( Tibet: Khasa, Tingri, Xegar, Rongbuk)<br />
Upoznajemo tradicionalni način života tibetanskih nomada<br />
stočara, koji su na četiri do pet tisuća metara visoku tibetansku<br />
visoravan došli prije otprilike 3000 godina, a još i danas jedan su<br />
od stupova nacionalne ekonomije.<br />
Prateći nomade, stižemo do baznoga logora stranih ekspedicija
Na vrhu <strong>svijeta</strong> suveniri i rukotvorine u Kathmanduu
kraj samostana Rongbuk, gdje nomadi sa svojim jakovima prenose<br />
terete ekspedicija do vječnoga snijega i leda Everesta.<br />
17. Pruga smrti (Tajland: Pruga Tajland - Burma, Most na rijeci<br />
Kwae)<br />
Da nije bilo filma Most na rijeci Kwai, svijet bi vrlo malo znao o<br />
zabačenoj željezničkoj pruzi u tajlandskim i burmanskim<br />
džunglama i jednome bezličnu željeznome mostu, kakvih je u<br />
svijetu na tisuće, koji i danas nadsvođuje rijeku Kwai u Tajlandu.<br />
Spretni Tajlanđani organizirali su na temelju umnogome istinite<br />
filmske priče o patnjama i smrti 18.000 savezničkih zarobljenika<br />
tijekom gradnje te pruge smrti, zanimljiv i unosan oblik turizma.<br />
18. Ranjeno srce Sibira (Rusija: Južni Sibir, jezero Bajkal)<br />
Probijajući se helikopterom i džipom kroz bespuća, ulazimo u srce<br />
Sibira, ozbiljno narušena prirodnoga okruženja u kojem skromno<br />
živi sibirski seljak. U nacionalnom parku Bajkal sovjetski kamperi<br />
još uživaju u prirodnim ljepotama i ribolovu, a u staroj prijestolnici<br />
Irkutsku siva je ekonomija, umjesto nekadašnjih kažnjeničkih<br />
gulaga, tipična slika suvremenoga urbanog Sibira.<br />
19. Put u zemlju Džingis-Kana (Mongolija: Ulan Bator, Terelj)<br />
Najzanimljivija dionica transsibirske željeznice vodi preko<br />
zelenih južnih sibirskih planina u kamenitu stepu i tajanstvenu<br />
Mongoliju. Ta budističko-lamaistička zemlja vraća se svojim<br />
izvorima i počinje razvijati turizam. Nakon posjeta glavnome<br />
gradu Ulan Batoru (Crvenom Heroju), prateći neobuzdane jahače,<br />
mongolske nomade stočare, stižemo do planina Khangai blizu<br />
Terelja.<br />
20. Kroz Altaj i pustinju Gobi (Mongolija: Pustinja Gobi, gorje<br />
Altaj)<br />
Oko 700 kilometara južno od Ulan Batora, u središtu pustinje Gobi<br />
naselje je tradicionalnih šatora, jurti, preuređenih u bungalove za<br />
strance. Krstareći Gobijem uzduž i poprijeko, sve do surovih<br />
planina Altaj i vječnoga snijega blizu granice s Kinom,<br />
upoznajemo život u toj i danas pretežno stočarskoj zemlji.<br />
Skijališta <strong>svijeta</strong> (2 x 30')<br />
1. Najveće skijalište na svijetu (Francuska: Trois Vallées)
Pruga smrti, kanjon rijeke Kwai
U potkrovlju Europe, južno od Mt. Blanca, u francuskim<br />
Savojskim Alpama nalazi se najveće skijalište na svijetu, glasoviti<br />
Trois Vallées (Tri doline). Donedavno usred puste bjeline, na<br />
visinama do 3800 m danas se sustav brojnih međusobno povezanih<br />
žičara nalazi na više od 400 km skijaških terena.<br />
2. Vrata Sunca - Avoriaz (Francuska - Švicarska: Portes du Soleil)<br />
Otprilike na pola puta između Chamonixa i Ženeve nalazi se, na<br />
francusko-švicarskoj granici, planinsko sedlo zvano Portes du<br />
Soleil (Vrata Sunca), jer ga zrake izlazećeg Sunca dotaknu prije no<br />
što osvijetle dolinu Illiez u njegovu podnožju. To ime danas nosi i<br />
poslovna zajednica koja omogućuje slobodno krstarenje po<br />
jedinstvenu turističkom području dvanaest većih francuskih i<br />
švicarskih skijališta s visinskom razlikom od 1000 do 2500 m<br />
nadmorske visine.<br />
Na tri oceana (10 x 30')<br />
1. Nil, tragom faraona (Egipat: Od Gize do Karnaka)<br />
Nakon megalopolisa Kaira, putujući tragom faraona, uzvodno uz<br />
Nil, stižemo najprije do ostataka prve faraonske prijestolnice<br />
Memfisa. Nedaleko od Kaira, u Gizi, najpoznatije je čudo<br />
staroegipatske civilizacije, Keopsova, Kefrenova i Mikerinova<br />
piramida. Petsto kilometara južnije ostatak je prijestolnice<br />
staroegipatskoga Srednjeg carstva, Tebe, te hramovi Karnak i<br />
Luxor.<br />
2. Nil, dolinom kraljeva (Egipat: Od Tebe doAbu Simbela)<br />
Iz Luxora prelazimo u glasovitu Dolinu kraljica, a nešto dalje u<br />
podnožju kamenite Tebanske planine posjećujemo Dolinu<br />
kraljeva. Uza spomenike najrazvijenije stare afričke civilizacije<br />
duž cijele doline Nila odvija se današnji život, koji je za seljake,<br />
felahe, gotovo isti kao u faraonsko doba. Jedreći felukom,<br />
doživljavamo nilske otoke i poznate asuanske brane. Put kroz<br />
staroegipatsku povijest završavamo u svjetski poznatim<br />
hramovima Ramzesa II. uAbu Simbelu.<br />
3. Na sjeveru Filipina (Filipini: Otok Luzon)<br />
Osebujan golem grad Manila s osam milijuna stanovnika, u svijetu<br />
je poznat po jeepnejima okićenim minibusima nastalima<br />
pregradnjom starih vojnih džipova, a i po najvećoj koncentraciji
Nil, tragom faraona, hram Karnak u Luxoru
javnih kuća na svijetu. Povijesne tvrđave Port Santiago i<br />
Intramuros španjolski su dio grada. Istražujemo i kinesku četvrt i<br />
njihov Grad mrtvih. Posjećujemo otok Luzon kako bismo<br />
upoznali tradicionalni život u selima te odlazimo u Nacionalni<br />
park 1000 otoka.<br />
4. Čarobni Boracay (Filipini: Otoci Luzon, Panay i Boracay)<br />
Kaskadna rižina polja na otoku Luzonu smatraju se osmim<br />
svjetskim čudom. Posjećujemo povijesni grad Pangsanjan, a zatim<br />
tradicionalnim kanuima odlazimo do slapova i brzaca istoimenoga<br />
nacionalnog parka. Iz zaljeva Batangas suvremenim katamaranom<br />
stižemo do otoka Panay - prave tropske slikovnice. U blizini je<br />
ostatak nedirnutog raja na Zemlji, koraljni otočić Borocay.<br />
5. U prašumama Papue (Papua-Nova Gvineja)<br />
Nakon razgledavanja današnjega glavnoga grada zemlje Port<br />
Moresbya iz Madanga, nekadašnje prijestolnice njemačkog dijela<br />
Papue, odlazimo na otočiće arhipelaga Amphlett i Trobriand, gdje<br />
domoroci, Motui, žive tradicionalnim životom uzgajajući yam i<br />
svinje. Na južnoj obali Nove Gvineje u prašumama Gulfa<br />
posjećujemo katoličku salezijansku misiju Don Bosco.<br />
6. Zemlja čaja i mirodija (Sri Lanka: Otok Ceylon središnji dio)<br />
Nakon posjeta glavnom gradu Šri Lanke Colombu upoznajemo<br />
jedan od najvećih budističkih hramova Gangatilaka Vihara na<br />
svetoj rijeci Kalu Ganga. Nakon još jednoga velikoga<br />
budističkoga hrama u Tissi Kirindi stižemo i u najveće šrilanško<br />
hinduističko hodočasničko svetište u Katargami. Zbog izvanredne<br />
plodnosti Cejlon je bio posebno zanimljiv kolonijalistima, koji su<br />
tu počeli uzgajati mirodije i kakao, zatim kaučukovac i kavu te na<br />
kraju najpoznatiji šrilanški proizvod - pekoe cejlonski čaj.<br />
7. Od Adama i Svetog zuba (Sri Lanka: Otok Ceylon unutrašnjost)<br />
S mnoštvom hodočasnika krećemo prije ponoći 7500 stuba<br />
dugačkim usponom na 2300 m visok Adamov vrh, posebno svet<br />
budistima i hinduistima.<br />
Putujući dalje kroz tu lijepu zemlju, koja se diči prvim botaničkim<br />
vrtovimaiživotinjskimrezervatimajošiz16.stoljeća,stižemoupodručje<br />
drevnešrilanškekraljevineKandyigolembudistički Hramsv.Zuba.<br />
Na kraju putovanja prisustvujemo paraheri,<br />
velikom festivalu slonova u<br />
Colombu.
Život za skupu smrt , drveni kip pokojnice - tau tau
8. Java,rižaivulkan(Indonezija:OtokJavasredišnjidio)<br />
Java je jedno od najgušće naseljenih svjetskih područja. Glavna je<br />
gospodarska djelatnost uzgoj riže, osnovne živežne namjernice, a<br />
prirodna je osobitost mnoštvo aktivnih vulkana. Jedan od omiljenih<br />
nacionalnih sportova jesu borbe pijetlova i bika. Iz naše je perspektive još<br />
neobičnijiobičaj kencak,pleskonjâinatjecanjeletećihkokoši.Penjućise<br />
na vulkan Mount Bromo, upoznajemo i osebujno javansko pleme<br />
Tenggares. Dio njihove tradicije jest kuda kepang, ples hipnotiziranih<br />
muškaracakojiseponašajukaodasukonji.<br />
9. KraljevskigradoviJave(Indonezija:OtokJavapovijesnigradovi)<br />
Yogyakarta, današnje umjetničko i obrtničko središte Indonezije, u 16. je<br />
stoljeću bila središte hinduističkoga kraljevstva Majapahit. Dvjesto<br />
godina poslije prevladava islam, od kojega je ostala raskošna sultanova<br />
palača Kraton.<br />
U dolini Prambanan posjećujemo ostatke velikoga kompleksa<br />
hinduističkih hramova. Četrdesetak kilometara dalje glasovito je<br />
budističko središte Borobodur s hramom i golemim stupama. Stižemo u<br />
NyaiLaraKidulnaobaliIndijskogaoceana,hrambožicejužnihmora.<br />
10. Životzaskupusmrt(Indonezija:OtokSulawesiTanaToraja)<br />
Tanu Toraju (Zemlju Planinskih Ljudi) u unutrašnjosti Sulawesija krasi<br />
neobična civilizacija. Njihove izrezbarene drvene kuće tongkonan imaju<br />
krovuoblikučamcaiukraseodbivoljihrogova.Njihovtradicionalnidug<br />
i skup pogreb, uza žrtvovanje mnoštva životinja, zadržao se do danas<br />
unatoč činjenici što su stanovnici sada službeno katolici. Sprovod traje i<br />
do tri godine, a pokojnik se na kraju pokapa u nišu isklesanu u<br />
nepristupačnojstijeni.<br />
Jedrima oko <strong>svijeta</strong> (45 x 30')<br />
I. etapa: Jadran - Sredozemlje -Atlantik do Cape Horna
Java, riža i vulkan, vulkan Mount Bromo
1. U brazdi Kolumba (Atlantski ocean: kursom Kolumbovih<br />
putovanja: Cádiz, Santa Cruz)<br />
Regata u povodu 500. obljetnice prvog putovanja Kristofora<br />
Kolumba i otkrića Novoga <strong>svijeta</strong> okupila je zacijelo najveću flotu<br />
starih jedrenjaka u 20. stoljeću. Ploveći na jednoj od najbržih<br />
suvremenih regatnih jedrilica, krstašu maxi, istražujemo zašto su i<br />
čime Europljani, kao nacija s najvećim darom za otkrivanje i<br />
istraživanje novih zemalja, plovili kroz povijest.<br />
2. Robinzoni na Jadranu (Hrvatska: Biograd, Kornati, Palagruža)<br />
U brazdi jadranskih pomorskih tradicija krenuli smo na vlastitu<br />
plovidbu Jedrima oko <strong>svijeta</strong> istražujući obale te čarobne crte koje<br />
razdvajaju more i kopno, a spajaju ljude, legende i običaje.<br />
Nakon nekoliko dana koje smo preživjeli na robinzonski način u<br />
slikovitu Kornatskom arhipelagu, odlazimo na otvoreno more.<br />
3. Vulkani Sicilije (Italija: Mesina, Agrigento, Mazara, Lipari,<br />
Stromboli)<br />
Sicilija, otok na kojemu su prema legendama živjeli brojni antički<br />
bogovi, naseljena još u paleolitiku, oduvijek je imala važnu<br />
stratešku ulogu na sredozemnim morskim putovima. Njezini<br />
vulkani, vječni prirodni dimni i vatreni svjetionici, bili su važni<br />
putokazi pomorcima kroz stoljeća.<br />
4. Strahovi Sardinije (Italija: Calgliari, Carloforte, Bosa, Costa<br />
Smeralda)<br />
Brojne pomorske invazije potisnule su Sarde u brda te su tamo,<br />
strahujući od mora, ostali sve do posljednje invazije, šezdesetih<br />
godina 20. stoljeća - suvremenog turizma.<br />
Nautičko jedrenje sada je sve više i ljubav i izvor prihoda<br />
Sardincima.<br />
5. Vrata Atlantika (Sredozemno more: Baleari, Gibraltar, Ceuta,<br />
Tanger)<br />
Idemo prema vratima Atlantika - Gibraltarskom tjesnacu, koji<br />
nadziru tri grada: britanski Gibraltar, španjolska Ceuta i<br />
marokanski Tanger.<br />
Iz njihovih marina svake godine u Novi svijet kreće više od 500<br />
sportskih krstaša.<br />
6. Na Sretnim otocima (Atlantik: Casablanca, Gran Canaria)<br />
Jimmy Cornell, iskusni britanski nautičar, izabrao je Gran<br />
Canariju za polazište ARC-relija, organiziranog prijelaza<br />
Atlantika za nautičare amatere. Još je Kolumbo tu nabavljao<br />
svježu hranu i vodu tijekom svojih transatlantskih putovanja.<br />
Sretni otoci danas svoje blagostanje zahvaljuju turizmu.
Strahovi Sardinije , Sardinci nakon invazije turista vračaju se moru
7. Od Kanara do Kariba (Kanari, Barbados, Grenada, Trinidad)<br />
U društvu dvjestotinjak jedrilica isplovljavamo iz Las Palmasa.<br />
Pravila ARC-relija, tog zajedničkog jedrenja do 2000 km<br />
udaljenih Kariba, vrlo su jednostavna - najvažnije je sudjelovati.<br />
Na Grenadi mijenjamo dio posade i odlazimo u Port of Spain,<br />
glavni grad Trinidada i Tobaga.<br />
8. Karneval na Trinidadu (Trinidad, Tobago)<br />
Najvažniji događaj godine na Trinidadu jest znameniti karneval.<br />
Uz glazbu steel-bandova i bujnu maštu nastupajućih skupina<br />
velikim su dijelom prisutne maske nadahnute morskim motivima.<br />
Hrabro izdržavši četverodnevnu karnevalsku neveru, opet uporno<br />
guramo pramac dalje, prema ekvatoru.<br />
9. Kroz plićake Gvajane (Gvajana, Surinam)<br />
U Britanskoj Gvajani letimo do fantastičnih slapova Keitur.<br />
Imamo sreću jer u Georgtownu slave proglašenje neovisnosti - što<br />
u karipsko-južnoameričkom podneblju opet znači karneval.<br />
Naša je sljedeća luka Paramaribo u nekadašnjoj Nizozemskoj<br />
Gvajani. Grad izgleda kao mala Nizozemska zabunom prenesena<br />
u trope.<br />
10. Ujedriti u Amazonu (Francuska Gvajana, Brazil)<br />
Jedreći kanalom prokopanim kroz ušće rijeke Mahury, dolazimo<br />
do glavnoga grada Francuske Gvajane Cayenna. Popunjavamo<br />
brodske zalihe i krećemo prema Brazilu.<br />
Presjekavši ekvator na 48. stupnju meridijana, ušli smo u Rio Para.<br />
Sidrimo se 140 km uzvodno u amazonskoj luci Belém.<br />
11. Obale Srebrne rijeke (Atlantski ocean: Salvador, Rio de<br />
Janeiro, Montevideo, BuenosAires)<br />
Pred nama je najduža etapa plovidbe niz istočnu obalu zelenoga<br />
kontinenta, od ekvatora do 35. stupnja južne širine.<br />
Iz Urugvaja plovimo preko široka ušća Rio del Plate (Srebrne<br />
rijeke) do BuenosAiresa.<br />
12. Osvojiti Cape Horn (Atlantski ocean: Rio Gallegos,<br />
Magellanes, Rt Horn)<br />
Tragom prvih hrvatskih doseljenika prečacem preko patagonskih<br />
pustara, duž Magellanova tjesnaca dolazimo na krajnji jug<br />
Ognjene Zemlje.
Karneval na Trinidadu, maštovite maske i prekrasni kostimi
Tu, na samom pragu Antartika, priča o još jednoj pobjedi: Ozren<br />
Bakrač i Mladen Šutej na jedrilici Hir 3 prvi su hrvatski sportski<br />
jedriličari koji su oplovili strašni Rt Horn.<br />
II. etapa: Južni Pacifik<br />
13. Na južnom rubu <strong>svijeta</strong> (Argentina - Čile: Pto Williams, Canal<br />
Beagle, Ushuaia)<br />
Pred posadom Hira 3 drugi je, najveći ocean, Pacifik. Pristajemo<br />
na najjužnijemu stalnom naselju na svijetu Puerto Williamsu, a<br />
potom prošavši kroz tjesnac Canal Beagle, uplovljavamo i u<br />
najjužniji grad na svijetu Ushuaiju.<br />
14. U ledu Ognjene Zemlje (Čileanskim kanalima do PtoAquirre)<br />
Plovimo sjevernim odvojkom Kanala Beagle u predvorju<br />
Antartika. Osim ponekog ribara tuda prođe godišnje najviše<br />
sedam-osam jedriličara, koji sami sebi žele dokazati da to mogu.<br />
Tako 28 dana nismo susreli ni žive duše sve do naselja Puerto<br />
Eden. Tek 37. dana stižemo u predvorje civilizacije - Puerto<br />
Aguirre.<br />
15. Daleko je Rapa Nui (Čile: Chiloé, Vadivia, Juan Fernandez,<br />
Uskršnji otok)<br />
Nakon 2000 milja opasne plovidbe kroz kanale Ognjene Zemlje i<br />
Patagonije napokon uplovljavamo u mirne vode otoka Chiloéa.<br />
Nakon povijesnoga gradića Ankuda sljedeće je sidrište slikovita<br />
Valdivia.<br />
Tu umalo da nije završio put Hira 3 - to je spriječio uporni skiper<br />
Mladen odlučivši da sam bez posade odjedri više od 4500 milja do<br />
Tahitija. Najprije se dokopao Otoka Robinzona Crusoea.<br />
16. Tajna Uskršnjeg otoka (Čile: Uskršnji otok)<br />
Već površan pogled na Pupak <strong>svijeta</strong>, kako su ga nazvali<br />
prastanovnici, otkriva da je taj otok, udaljen od najbližega kopna<br />
više od 3000 km, čudesno djelo prirode nastalo spajanjem erupcija<br />
nekoliko vulkana.<br />
Upoznajemo povijest i osobitosti života tog otoka, gdje posebnu<br />
pozornost izazivaju moai – čovjekolike statue izrađene od<br />
vulkanskoga stijenja.<br />
17. Atoli Tuamotu i Tahiti (Francuska Polinezija: Rangiroa, Tahiti)
Na južnom rubu <strong>svijeta</strong>, raj nedirnute prirod
S naseljena tek dva od sedamnaest koraljnih otočića, Rangiroa,<br />
veličinom drugi atol na svijetu, ima još djelić iskonskoga<br />
netaknutog prirodnog raja, arhipelaga Tuamotu.<br />
Šest stotina kilometara južnije nalazi se Tahiti, najveći otok u<br />
arhipelagu Otoka privjetrine. Na njemu, posebno u glavnome<br />
gradu Papeeteu, živi više od 70 posto stanovnika Francuske<br />
Polinezije.<br />
18. Polinezijom amo-tamo (Francuska Polinezija: Huahine, Bora<br />
Bora, Moorea)<br />
Nevelik strmi vulkanski otok Huahine, potpuno okružen ogrlicom<br />
koraljnih grebena, u skupini Otoka zavjetrine, izvorište je stare<br />
polinezijske kulture i mitova, koji su se odatle raširili po cijeloj<br />
Polineziji.<br />
Bitno je različit Bora Bora, za mnoge najljepši atol na svijetu, koji<br />
je uvelike izmijenjen masovnim turizmom. No djelić raja još<br />
postoji na otoku Moorea, gdje ćemo upoznati dio izvorne<br />
Polinezije i uzbudljiv erotski ples tamure.<br />
19. Svete kokoši Samoe (Američka i Zapadna Samoa)<br />
Dvije Samoe, na polinezijskome Svete kokoši, dva su arhipelaga,<br />
politički podijeljena na 171. meridijanu na Američku Samou i<br />
nezavisnu Zapadnu Samou. Iako na objema ljudi govore isti jezik<br />
te imaju istu tradiciju i običaje, danas žive posve različitim<br />
životom.<br />
20. Fiji, otočje šećera (Fiji: Viti Levu, Ovalau)<br />
Pola je planeta za nama: na krugu oko <strong>svijeta</strong> prešli smo 180.<br />
meridijan i zaradili jedan dan.<br />
Otočje Fiji sasvim je slučajno otkrio slavni kapetan Bligh nakon<br />
pobune na brodu Bounty 1789. To opasno otočje nepredvidljivih<br />
ljudoždera danas je poznato po proizvodnji šećerne trske i turizmu.<br />
21. Vanuatu, zemlja iz mora (Vanuatu: Efate, Espirtu Santo)<br />
Središte Melanezije, arhipelag Vanuatu, sa svojih 340 otoka<br />
protegnuo se Pacifikom u obliku golema slova Y. Luka Port Villa<br />
na Efateu najbolje je sidrište za jahte između Polinezije i<br />
Australije, pa je tako i postaja prve dvogodišnje amaterske regate<br />
oko <strong>svijeta</strong>.<br />
Posjećujemo i otok Espirito Santo, gdje je u Drugome svjetskom<br />
ratu bila najveća američka opskrbna baza na južnom Pacifiku.
Vanuatu, zemlja iz mora, domoroci na otoku Espirito Santo
22. Otoci kralja Salamona (Solomonsko otočje: Guadalcanal,<br />
Malaita)<br />
Doživjeti Solomone, s tisuću otoka treći najveći arhipelag južnoga<br />
Pacifika, nemoguće je bez sjećanja na najkrvavije bitke u<br />
Drugome svjetskom ratu na Guadalcanalu. Iako je domorocima rat<br />
znatno izmijenio život, u dijelovima zemlje stanovnici još žive<br />
tradicionalnim životom u skladu s prirodom.<br />
23. Umjetni otoci Malaite (Solomonsko otočje - Papua Nova<br />
Gvineja: Malaita, Port Moresby,Alotau, Dobu, Fergusson)<br />
U prostranoj koraljnoj laguni Malaite ribarsko pleme Lau<br />
sagradilo je od kamenja više od 50 umjetnih otoka. Baveći se<br />
pretežno ribolovom, Laui su na tim otocima bili prilično sigurni od<br />
malaitskih ljudoždera, nevičnih moru. Časte duhove predaka koji<br />
žive u morskim psima i izrađuju novac od školjaka, kojim se<br />
kupuju svinje i žene.<br />
Tragom novca školjaka odlazimo do repa Papue Nove Gvineje,<br />
gdje na otocima D'Entrecasteaux još proizvode velike piroge -<br />
jedrilice za prekomorska trgovačka putovanja.<br />
24. Čudesna jedra Papue (Papua Nova Gvineja: Wagifa,<br />
Trobriani, Port Moresby)<br />
Više od 750 otoka između Nove Gvineje na jugu i Nove Britanije<br />
na sjeveru područje je najočuvanijih tradicija na zapadnome<br />
Pacifiku. Ritualna razmjena darova, Kula ring, međusobno<br />
povezuje otoke u zaljevu Milna. Na sličan način povezana su sela<br />
na Trobrianima obredom yama - gomoljem sličnim krumpiru, koji<br />
tamo služi i kao novac.<br />
Krećemo prema trećem oceanu, Indijskome, tragom<br />
tradicionalnih putovanja Hiri moale kojima su pomorska plemena<br />
Papue Nove Gvineje na lagatoima (višetrupnim pirogama od<br />
palmina lišća u obliku rakovih kliješta) prevozila grnčariju u<br />
zamjenu za škrob palme sago.<br />
III. etapa: Indijski ocean - Crveno more - Sredozemlje - Jadran<br />
25. Timorska glazba za pse (Indonezija: Timor, Rote)<br />
Najveći svjetski arhipelag, Indonezija, s 13.000 otoka, razvučen je<br />
na više od 5000 km Indijskoga oceana. Najjužniji od njih, Timor,<br />
jedan je od povijesno najzanimljivijih. Timorci, pretežno iz<br />
plemena Tetum i Aton, bave se zemljoradnjom i ribolovom.
Čudesna jedra Papue, višetrupna teretna jedrilica lagatoi
Susjedni otok Rote ljetna je baza morskih nomada iz plemena<br />
Bajo, koji love morske pse s pomoću glazbe koju proizvode<br />
ljuskama kokosova oraha.<br />
26. Alorski lovci na glave (Indonezija:Alor, Pantar, Pura)<br />
Otoci Pantar i Alor, uz desetak manjih, rubni su dio 600 km<br />
dugačkog arhipelaga Nusa Tenggara.<br />
Posjetili smo Abuie, izvorno pleme lovaca na glave. Otkad znaju<br />
za sebe, ratovali su za mokoe, čudesne brončane bubnjeve, koje su,<br />
osim za kupnju žena, upotrebljavali i u obredima čašćenja duhova<br />
predaka.<br />
27. Solori: Tuamagu i kitovi (Indonezija: Lomblen: Lewoleba,<br />
Lamalera)<br />
Na teško dostupnim Solorskim otocima misionari su tek početkom<br />
20. stoljeća uspjeli tamošnja plemena preobratiti na službeno<br />
kršćanstvo, no običaji prinošenja žrtava dušama predaka još se i<br />
danas strogo poštuju.<br />
Na otoku Lomblen u selu Lowoleba prisustvujemo katoličkoanimističkim<br />
obredu Tua Magu: nakon što izmole katoličku<br />
molitvu na grobu, na svetom otočiću u gorući krug škrope krv<br />
zaklane kokoši kao obveznu žrtvu dušama oca i majke. Na<br />
suprotnoj strani otoka u selu Lamalera žive lovci na kitove koji još<br />
love bambusovim harpunom. Jedra njihovih brodova peledanga<br />
stkana su iz palmina lišća.<br />
28. Draži Sundskih otoka (Indonezija: Flores, Lombok, Bali)<br />
Arhipelag Sundskih otoka, dug oko 1000 km, samo je jedno od 111<br />
otočja Indonezije, najveće otočne zemlje <strong>svijeta</strong>. Na otoku Flores<br />
zanimljiv je vulkan Kelimutu s tri jezera različitih boja. Na otoku<br />
Lombok živi muslimanska sekta Wektu telu, koja smatra da je Bog<br />
sveprisutan, pa tako nije potrebno graditi posebna mjesta za<br />
molitvu, a specifični su i po tome što jedu svinjetinu. Otok Bali ima<br />
bogatu hinduističku kulturu i poznat je turistički raj.<br />
29. Raskoš starog Balija (Indonezija: Bali, Pulau Gili)<br />
Bali je jedan od najmanjih indonezijskih otoka, ali povijesno i<br />
kulturološki zacijelo je najzanimljiviji. Na njemu je više hramova<br />
nego stambenih kuća. Balijci komuniciraju sa svojim duhovima.<br />
Jedan je od obreda Tumpek Landep (darivanje željeznim<br />
predmetima). Vrlo plodna unutrašnjost daje stanovnicima obilje<br />
svega potrebna za ugodan život. Na nekoliko sati udaljenome
Alorski lovci na glave, ratnik iz plemenaAbu
koraljnom otočiću Gili živi se posve drugačije - samo od mora.<br />
30. Ribarska jedra Jave (Indonezija Java: Banjuwangi, Muncar,<br />
Jakarta)<br />
Java je prenapučen agrarni otok, ali zbog nedostatka poljâ<br />
stanovnici su radi preživljavanja postali i vješti ribari. Suvremeni<br />
oblik zarađivanja umjetni je uzgoj škampa na nekadašnjim rižinim<br />
poljima. U selu Muncar sudjelujemo u godišnjoj svetkovini Petik<br />
Laut Muncar (Uzmi iz mora što više). Jakarta je u odnosu na<br />
veličinu zemlje malena prijestolnica i u njoj živi samo 4 posto<br />
Indonežana.<br />
31. Sulawesko čudo pinisi (Indonezija Sulawesi: Watampone,<br />
Tanah Bahru, Ujung Pandang)<br />
Plemena Makassar, Bugis i Bone, koja žive na Sulawesiju, najbolji<br />
su brodograditelji, mornari i ribari u ovom dijelu <strong>svijeta</strong>. U<br />
indonezijskim vodama još plovi više od 600 njihovih brzih škuna<br />
nosivosti od 20 do čak 500 tona; to je najveća svjetska flota<br />
trgovačkih jedrenjaka današnjice.<br />
32. Kroz Malajski tjesnac (Singapore; Malezija, Melaka,<br />
Langkawi; Thailand: Tarutao, Krabi, Phuket)<br />
Raznovrsnom ponudom privlačan Singapore usputna je luka za<br />
opskrbu većine jedriličara na putu oko <strong>svijeta</strong>. Povijesno važna<br />
luka Melaka nalazi se 300 km sjevernije. Ploveći Malajskim<br />
tjesnacem, stižemo do stoljetnoga carstva malajskih gusara,<br />
arhipelaga Lankawi, i nekoliko milja dalje do tajlandskoga<br />
arhipelaga Tarutao. Posjećujemo turistički grad Krabi i otok<br />
Phuket.<br />
33. Šivani čamci Sri Lanke (Sri Lanka: Dondra, Weligama,<br />
Unawatuna, Galle)<br />
Iako je Šri Lanka ponajprije plodna poljoprivredna zemlja, mnogo<br />
ljudi na prenaseljenom jugozapadu prisiljeno je preživljavati od<br />
mora. Njihovi tradicionalni ribarski brodovi oruwe dijelom su<br />
sašiveni kokosovom užadi. U selu Weligama ribari satima love s<br />
prečaka motki zabodenih 50 m od obale. Darežljivo more osim<br />
hrane daje i građevni materijal; prženjem drobljena mrtvoga<br />
koralja dobivaju kredu.<br />
34. Brze cejlonske oruwe (Sri Lanka: Matara, Hambatota, Yala,<br />
Negombo)
Kroz Malajski tjesnac,od tla podignute kolibe
Duž južne obale Šri Lanke ljudi žive uglavnom od prirode i s njom.<br />
Posjećujemo Yalu, drugi po veličini od ukupno šest nacionalnih<br />
parkova. Grad Negombo na zapadnoj obali najveće je središte<br />
ribarstva. Iz njegova zaljeva svakodnevno stotine brzih dvotrupnih<br />
jedrilica oruwa dižu svoja smeđe obojena četvrtasta jedra u lovu na<br />
škampe.<br />
35. Maldivi, život na atolu (Maldivi:Atol Kaafu, Vaavu iAlif)<br />
Maldivi objedinjuju 26 većih atola s ukupno 13.000 otočića<br />
razasutih po 750 km dugačkom i 120 km širokom akvatoriju.<br />
Jedreći na osebujnu domaćem jedrenjaku dhoni, istražujemo atole<br />
Kaafu, Waavu i Alif. Tu otočani ponegdje kao novac još<br />
upotrebljavaju školjke, a preživljavaju velikim dijelom od lova na<br />
tune i morske pse. Roneći doživljavamo čudesan svijet<br />
podmorskoga raja.<br />
36. Pakao Crvenog mora (Djibouti, Egipat: Port Sudan,<br />
Hurghada)<br />
U državici i gradu Džibutiju, na prijelazu iz Arapskoga u Crveno<br />
more, ponovo smo se ukrcali na 13-metarsku jedrilicu Elan<br />
Adventurer, koju smo pratili u nekoliko etapa prve jedriličarske<br />
amaterske regate oko <strong>svijeta</strong>. Naša sedmeročlana britanskohrvatska<br />
posada jedri na najtežoj regatnoj dionici tog<br />
dvogodišnjeg relija - na etapi od 700 nautičkih milja do Port<br />
Sudana i zatim još toliko do ulaza u Sueski kanal.<br />
37. Kanalom uz Saharu (Egipat: Port Suez, Ismailia, Port Said)<br />
Svojim Elan Adventurerom konačno stižemo do Sueskoga kanala,<br />
te najveće brodske veze između Europe i Azije, koji povezuje<br />
Sredozemlje s Crvenim morem. Upoznajemo i usporedni plovni<br />
put po rijeci Nil. Uz ostale manje brodove tuda plove stotine<br />
tradicionalnih jedrenjaka feluka.<br />
38. Turski modri putovi (Turska: Side,Antalya, Fethiye, Marmaris,<br />
Bodrum)<br />
Prejedrivši Sredozemno more rutom antičkih feluka od Egipta do<br />
Male Azije, stigli smo do drevne Anadolije. Danas je to jedno od<br />
važnijih raskrižja turskih modrih putova, kojima domaći<br />
jedrenjaci guleti razvoze znatiželjnike po najzanimljivijim<br />
povijesnim i turističkim odredištima duž turske rivijere od<br />
Antalyje do Izmira.
Maldivi, život na atolu, ralje morskoga psa tražen su suvenir
39. Otoci drevne Helade (Grčka: Dodekanezi, Cikladi, Egina,<br />
Korint, Itaka)<br />
Grčka je s više od 3000 otoka i otočića pravi nautički raj. Uz<br />
kristalno more i jak, ali ugodan stalni vjetar meltemi naš 15-<br />
metarski sloop Cyndi 7 jedri od Dodekaneza do Ciklada. Od otoka<br />
Milosa kurs nas vodi ravno na sjever do najjužnijeg rta Atike,<br />
Souniona, svetišta boga Posejdona. Kroz Korintski kanal<br />
uplovljavamo u Jonsko more i stižemo do Odisejeve Itake.<br />
40. Ploviti zemljom orlova (Albanija: Saranda, Vlora, Durres,<br />
Shengjin)<br />
Dobivši dozvole za plovidbu kakve vrijede za teretne brodove, jer<br />
ih za jahte još nije bilo, Cyndi 7 u ljeto je 1994. bila prva hrvatska<br />
sportska jedrilica koja je slobodno krstarila albanskim vodama.<br />
Zemlja orlova, kako Albanci oduvijek ponosno nazivaju svoju<br />
pretežno planinsku domovinu, bila je posljednje turistički<br />
nedirnuto područje u Europi i prva zemlja na našem putu oko<br />
<strong>svijeta</strong> u kojoj nismo vidjeli ni jedno jedino jedro na moru.<br />
41. Krug spojen u Jadranu (Hrvatska: Korčula, Lastovo, Sušac,<br />
Palagruža, Vis, Brusnik, Rava)<br />
Sve hrvatske sportske jedrilice koje su oplovile svijet, sretno su se<br />
vratile u Jadran, prva od njih Besa 1967. Naša Cyndi 7 zatvorila je<br />
krug Jedrima oko <strong>svijeta</strong> u gradu Korčuli. Iz lučice Lumbarde<br />
tradicionalnim jedrenjakom Stonac krećemo na istraživanje<br />
podmorja najudaljenijih jadranskih otoka i hridi. Plovimo dalje<br />
prema sjeveru do Kornatskog arhipelaga i Dugog otoka, gdje je na<br />
otočiću Ravi ljetno sidrište Renate i Jože Horvata, doajena<br />
hrvatskoga sportskog jedrenja oko <strong>svijeta</strong>.<br />
42. Jadransko jučer i sutra (Hrvatska: Dugi otok, Kornat, Žut,<br />
Rovinj)<br />
Ako su old-timeri, svečanost Gospe od Tarca i slične tradicije<br />
jedrenjačka prošlost Jadrana, suvremeno školovanje sportskih<br />
jedriličara njegova je budućnost.<br />
Preobrazbom jedara od sredstva za rad u rekvizit za vrhunski sport<br />
Hrvatska iznova stvara stotine pomoraca sposobnih nastaviti djelo<br />
posade slavnoga kapetana Ivana Visina, koja je - sedma nakon<br />
Magellana - jedrima oplovila svijet.<br />
IV. Posebne emisije
Jadransko jučer i sutra, ploviti se mora, živjeti se ne mora
43. Besa zadana oceanima (Joža Horvat I: jedrenje oko <strong>svijeta</strong><br />
1965. - 1967.)<br />
Na 15-metarskome željeznom keču Besa ("zadana riječ")<br />
književnik Joža Horvat sa suprugom Renatom, sinom Mićom i<br />
prijateljem Vladom Hrlićem krenuo je iz najjužnije jadranske luke<br />
Kotora na prvo hrvatsko amatersko jedrenje oko globusa. Renata<br />
Horvat, prva snimateljica na tadašnjoj TV Zagreb, snimila je tu<br />
uzbudljivu pustolovinu. Besa je ispunila besu. Horvatovi su prvi<br />
hrvatski nautičari amateri koji su jedrima oplovili svijet.<br />
44. Modra lasta - crna ptica (Joža Horvat II: Atlantik,<br />
Sredozemlje, Jadran)<br />
Godine 1973. Joža Horvat odlazi na drugo jedrenje oko <strong>svijeta</strong>.<br />
Brod je stakloplastični 17-metarski keč Modra lasta. Plovidba je<br />
trebala trajati pet godina. Horvat je namjeravao ispraviti pogreške<br />
s prvog putovanja i potpunije doživjeti, a ne samo oploviti svijet.<br />
Nije mu bilo suđeno. Uza sve nevolje, tijekom plovidbe umiru mu<br />
oba sina: Mićo u prometnoj nesreći, a Marko, nepunu godinu<br />
poslije, u vodama Venezuele.<br />
Plovidba se prekida, Joža poklanja crnu pticu - Modru lastu<br />
nautičkoj školi i zaklinje se da više nikada neće na jedrilicu. No<br />
uporni Horvatovi, neizlječivo zaraženi zovom pučine koja uvijek<br />
iznova mami, ipak se vraćaju moru.<br />
45. Jadranska pustolovina (Jadransko more: regata Rimini, Krf,<br />
Rimini)<br />
Godine 1993. na transjadranskoj 10.000 milja dugačkoj non-stop<br />
regati krstaša od talijanskoga grada Riminija do grčkoga otoka<br />
Krfa i natrag sudjelovale su tri hrvatske jedrilice, među kojima i<br />
najveći brod u regati, maksikrstaš ACI No 1. S njegove palube<br />
pratimo regatu u kojoj na kraju, nakon neočekivanih doživljaja,<br />
zauzima drugo mjesto u svojoj klasi.<br />
Pustolovina u Hrvatskoj (24 x 30')<br />
1. Klinovima do neba (Alpinizam i slobodno penjanje: Velika<br />
Paklenica, Klek)<br />
Surove stijene Velike Paklenice svjetski alpinisti smatraju<br />
najboljim europskim poligonom i za najteže uspone na granici<br />
mogućega. Spuštamo se i u podzemlje u špilju Manita peć, a u
Jadranska pustolovina, bonaca i jato delfina
dugom dijelu pustolovine s članovima Gorske službe spašavanja<br />
uspinjemo se na Klek.<br />
2. Na divljim vodama (Rafting na rijekama Kupi, Dobri i<br />
pritokama)<br />
Nakon plovidbe rijekom Kupom od izvora do Ozlja, upoznajemo<br />
rijeku Dobru od Kamačnika i Bistraca do glavnoga toka, gdje<br />
sudjelujemo u turističkome, a zatim i u 30 km dugačkome<br />
natjecateljskom spustu..<br />
3. Čamcem na planinu (Kajakaštvo i trekking: Kornati, Dugi otok,<br />
Pašman)<br />
Posada na pet kajaka dvojaca putem Planinarske transverzale od<br />
Murtera do Biograda kroz Nacionalni park Kornati i Park prirode<br />
Telašćica vesla od otoka do otoka i penje se na najzanimljivije<br />
otočne vrhove.<br />
4. Istrom na konju I. dio (Jahanje: Rovinj, Bale, Vodnjan, Fažana,<br />
Brijuni, Pula)<br />
Iz poljodjelsko-stočarske farme stancije Mon dell'Arche s četiri<br />
jahača krećemo na istraživanje zapadne Istre. Jašemo kroz gradić<br />
Beli, u Nacionalnom parku Brijuni razgledavamo tamošnje<br />
antičke spomenike i safari park te prvu etapu pustolovine<br />
završavamo u Puli i VespazijanovojAreni.<br />
5. Istrom na konju II. dio (Jahanje: Marlera, Loborika, Motvuran,<br />
Barban)<br />
Duž istočne obale Istre jašimo do ostataka Nesactiuma, posljednje<br />
prijestolnice Ilira. Prolazimo kroz slikoviti utvrđeni gradić<br />
Motvuran te noćimo na tradicionalnoj farmi. Pustolovinu Istrom<br />
na konju završavamo šaljivim utrkama magaraca u selu Orbanići<br />
te utrkom na prstenac u Barbanu.<br />
6. Veslajući Lonjskim poljem (Tradicionalnim čamcem kroz<br />
Lonjsko polje)<br />
U zaštićenom parku prirode Lonjsko polje ekipa se spušta trima<br />
tradicionalnim čamcima rijekom Lonjom.<br />
Ulazimo u močvare i plovne kanale koji odvode plovne vode u<br />
Savu, upoznajući život roda, kormorana i drugih ptica. Kočijom s<br />
konjima endemske pasmine posavac prolazimo selima starih<br />
drvenih kuća i završavamo put u Europskom selu roda Čigoču.
Klinovima do neba, nacionalni park Velika Paklenica
7. Istrom s 21 brzinom I. dio (Biciklima: Buje, Oprtalj, Motovun,<br />
Vižinada, Grožnjan)<br />
Upoznajemo unutrašnjost Istre vinskim i mountainbike-stazama<br />
dijelom trase nekadašnje željezničke pruge Parenzane, od<br />
Praznika grožđa u Bujama do berbe tartufa u dolini rijeke Mirne.<br />
8. Istrom s 21 brzinom II. dio (Biciklima: Buzet, Roč, Hum,<br />
Grimalda, Pazin, Labin)<br />
Na vinogradarskoj farmi u Kostanjici sudjelujemo u berbi grožđa,<br />
Alejom glagoljaša nastavljamo vožnju do najmanjega grada na<br />
svijetu Huma. Put nas vodi dalje do Pazina i Gračišća te kroz<br />
kanjon rijeke Raše do Labina.<br />
9. Biciklom po otocima (Biciklima preko otoka Cresa i Krka)<br />
Na otoku Cresu težak je uspon do Gorice, a zatim ugodan spust u<br />
gradić Bali, gdje se gnijezde bjeloglavi supovi. Uspinjemo se do<br />
najvišega otočnog sela Lubenice i vozimo uz Vransko jezero.<br />
Na otoku Krku istražujemo staze od grada Krka do najstarijega<br />
kaštela hrvatskih plemića Frankopana, Gradeca iz 12. stoljeća. Na<br />
putu do cilja, grada Omišlja, posjećujemo špilju Biseruljku te<br />
ostatke antičkog Fulfiniuma i Mirine, najveće sredozemne<br />
ranokršćanske bazilike iz 5. stoljeća.<br />
10. Balonom u Zagorje (Balonima, paraglidima i zmajevima od<br />
Zagreba do Varaždina)<br />
Iz Zagreba balonima i paragliderima prelijećemo Medvednicu i<br />
upoznajemo povijesne Stubičke Toplice, pa dvorce Stubički<br />
Golubovec, Gornju Stubicu i Hellenbach te Muzej seljačkih buna i<br />
Gupčevu lipu. Cilj su nam zanimljive viteške igre u<br />
varaždinskome Starom gradu.<br />
11. Zmajevi nad Zagorjem I. dio (Balonima, paraglidima i<br />
zmajevima od Zaprešića do Klokovca)<br />
Spuštamo se kraj Novih dvora bana Josipa Jelačića, a zatim<br />
upoznajemo niz dvoraca u dolini Save i Sutle: Lužnicu, Januševec<br />
i Laduč. Preletjevši drevni Cesargrad, spuštamo se u Kumrovec i<br />
posjećujemo etnomuzej Staro selo. Zatim letimo do slikovita<br />
dvorca grofova Celjskih Miljane, Keglevićeva Bežanca i na kraju<br />
dolazimo do novouređenog Ožegovićeva Klokovca.<br />
12. Zmajevi nad Zagorjem II. dio (Balonima, paraglidima i<br />
zmajevima od Velikog Tabora do Maruševca)
Balonom u Zagorje, balon nad Velikim Taborom
Golemi dvorac grofova Celjskih Veliki Tabor nadlijećemo<br />
balonom, zatim letimo do Pregrade i Gorice, dvorca grofova<br />
Keglevića, te sudjelujemo u bučnoj godišnjoj svečanosti Kostelska<br />
pištola.<br />
Letimo dalje do najpoznatijega hrvatskog feudalnog dvorca<br />
Trakošćana, sjedišta grofova Draškovića, i dvorca Klenovnik.<br />
Pustolovinu završavamo u dvorcu Maruševcu na igrokazu<br />
krunidbe izmišljena Jure I. Veličanstvenog.<br />
13. Falkušom do Palagruže I. dio (Gajetom falkušom: Vis, Jabuka,<br />
Svetac, Palagruža)<br />
Komiški ribari s otoka Visa već su od 11. stoljeća odlazili malenom<br />
gajetom na vesla i jedra u ribarenje daleko na otvoreno more.<br />
Najbolja lovišta bila su oko otočića Palagruže, a zbog malo mjesta<br />
za siguran vez onamo se stoljećima išlo u surovim regatama, često<br />
i s više od šesnaest sati veslanja kako bi se zauzelo bolje mjesto.<br />
Šezdeset dvije godine nakon posljednje održane palagružanske<br />
regate ponavljamo tu uzbudljivu pustolovinu u svim<br />
pojedinostima novorođenom replikom drevne falkuše.<br />
14. Falkušom do Palagruže II. dio (Gajetom falkušom: Palagruža,<br />
Biševo, Vis)<br />
S posadom falkuše Comeze Lisboe, koju vode 62-godišnjaci Gruje<br />
i Ivan, vični svim tradicionalnim vještinama plovidbe, uz Bepa i<br />
Pina, mlade članove ribarske družine, i mi jedreći stižemo do<br />
Palagruže. Ponavljamo sve što su komiški ribari morali učiniti da<br />
prežive na tim surovim stijenama i dođu kući s punim barilima<br />
srdela.<br />
15. Sa psima pod skijama I. dio (Turnim skijama: Tršće, Platak,<br />
Snježnik)<br />
U petnaesteročlanoj ekspediciji planinara, članova Gorske službe<br />
spašavanja i specijalaca MUP-a krećemo na turnim skijama od<br />
skijališta Tršće preko Smrekove Drage i Belice te stižemo do<br />
Platka i Snježnika, idealnih terena za zahtjevno visokogorsko<br />
turno skijanje.<br />
16. Sa psima pod skijama II. dio (Turnim skijama: Risnjak,<br />
Mrkopalj, Begovo Razdolje, Bjelolasica)<br />
S krznom sintetičkih cucaka pod skijama, koji olakšavaju uspone,<br />
penjemo se na vrh Risnjaka.<br />
Nakon posjetu Nacionalnom parku Risnjak u mesopusnom
Falkušom do Palagruže, tradicionalna gajeta
ugođaju preko Lokvarskog jezera i Fužina stižemo do Mrkoplja,<br />
kolijevke hrvatskoga turnog skijanja. Preko legendarne Matić<br />
poljane uspinjemo se do skijališta Begovo Razdolje i istraživanje<br />
završavamo na najvišem vrhu Gorskoga kotara Bjelolasici.<br />
17. Surfom od Knina do Mljeta I. dio (Daskom za jedrenje od<br />
izvora rijeke Krke do Visovca, Skradina, Šibenika i Brača)<br />
Trojica iskusnih surfera morskom daskom za jedrenje svladala su<br />
73 km dugačku rijeku Krku, njezine plićake, slapove i kanjone.<br />
Prošavši Roški slap, jezero Visovac s franjevačkim samostanom,<br />
Skadarski buk i Šibenski kanal, zajedrili su Jadranom te stigli do<br />
otoka Brača i glasovite pustinje Blaca, drugog samostana na tom<br />
neobičnom windsurfingu.<br />
18. Surfom od Knina do Mljeta II. dio (Daskom za jedrenje od<br />
Brača do Pelješca, Korčule i do Nacionalnog parka Mljet)<br />
Ekipa surfera jedri u dnevnim etapama na daskama tako da na<br />
njima i jedu i odmaraju se. Tek u sumrak prelaze na prateću<br />
jedrilicu. Tako stižemo do Pelješca i Vignja, surferskog raja na<br />
Jadranu.<br />
Razgledavši Korčulu i tamošnju školu windsurfinga, surfamo do<br />
Mljeta. Uspijevamo ujedriti u Veliko jezero i stići do cilja,<br />
benediktinskog samostana na otočiću Sv. Mariji.<br />
19. Tragom neretvanskih gusara (Tradicionalnim brodicama,<br />
biciklom i trekkingom deltom Neretve)<br />
Kroz burnu povijest delte Neretve glasoviti neretvanski gusari<br />
branili su hrvatsku obalu. S njihovim potomcima, veslajući na<br />
tradicionalnim lađama u koje smo ukrcali planinske bicikle i<br />
opremu za trekking, na pustolovan način doživljavamo prirodne i<br />
povijesne znamenitosti delte.<br />
20. Bespućima Slavonije I. dio (Džipovima off road: Požega,<br />
Papuk, Kutjevo, Dilj, Slavonski Brod)<br />
Na pucanj iz mužara Trenkovih pandura krenuli smo s desetak<br />
džipova iz povijesnoga grada Požege u guste šume planine Papuk.<br />
Odvezli smo natjecanje u slalomu te orijentacijsku vožnju do<br />
povijesne tvrđave Ružica iznad Orahovice i dvorca iz 13. stoljeća u<br />
Kutjevu.<br />
Cilj ove etape bio je Slavonski Brod i posjet folklornome<br />
Slavonskom kolu.<br />
21. Bespućima Slavonije II. dio (Džipovima off road:<br />
Slavonski<br />
Brod, Gajna, Babina Greda, Vukovar, Erdut,Aljmaš)
Surfom od Knina do Mljeta, daskom za jedrenje rijekom Krkom
Obalom Save vozimo prema istoku duž granice s BiH. S<br />
konjičkom postrojbom policije obilazimo zaštićeni krajolik<br />
Gajnu. U Babinoj Gredi upoznajemo život tipične seoske farme<br />
šokačkog stana. Istražujemo Vučedol i Vukovar te etapu<br />
završavamo u Erdutu, gdje su najveće drvene bačve na svijetu.<br />
22. U močvarama Baranje (Džipovima i čamcima: Aljmaš,<br />
Kopački rit, Batina, Osijek, Brođanci)<br />
Ova etapa off road-pustolovine po močvarama Baranje bila je<br />
najteža. Vozači džipova morali su se probiti do dvorca Tikveša u<br />
Parku prirode Kopački rit, a suvozači su zaplovili Dunavom iz<br />
Aljmaša. Tradicionalnim čiklama prošli smo ušće Drave i Dunav i<br />
uplovili u 15 km dugačak Vemeljski Dunavac.<br />
U Kopačevu upoznajemo tipično baranjsko gospodarstvo. Na<br />
kraju ove pustolovine ekipa se natječe na Olimpijadi starih<br />
sportova u Brođancima.<br />
23. Svi izazovi Cetine (Biciklima, pješke, kajacima, kanuima,<br />
konjima i kočijom Cetinom od izvora do Blata)<br />
Četveročlani tim Pustolovne akademije HTV-a prema pravilima<br />
popularnih svjetskih utrka Eco Challenge kreće od izvora Cetine<br />
planinskim biciklima. Kod povijesnoga turskoga hana iz 17.<br />
stoljeća uzjahali su alkarske konje i, prešavši Sinjsko polje,<br />
upoznali i Sinj. Iduću dionicu po rijeci odveslali su u kanuima.<br />
Pješke posjećuju selo Grab, gdje se nalaze 600 godina stare<br />
mlinice. Nakon etnosela Klarići vraćaju se u kanue i kajake te<br />
veslaju do sela Blato i kampa Trmbusi.<br />
24. Cetina-Biokovo 1+3 (Biciklom, pješke, raftom, kanjoningom,<br />
kajakom i kanuom: Cetinom od Blata do Omiša, Gornja i Donja<br />
Brela, Makarska, Biokovo)<br />
Blizu Zadvarja naš se tim 1 + 3 (jedna djevojka, tri momka)<br />
uključuje u natjecanje Cro Challenge te prolazi Cetinu do<br />
Radmanovih mlinica kod Omiša. Odatle svih 56 natjecatelja<br />
planinskim biciklima juri do padina Biokova te se pješke spušta do<br />
Donjih Brela. Tamo se ukrcavaju u morske kajake i završavaju<br />
natjecanje veslajući do Makarske. A mi se još penjemo do<br />
najvišega vrha Biokova.
Bespućima Slavonije, s priredbe Bijelo biserje Slavonije