You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Elanikkonna sissetulekute tase<br />
Varasemal perioodil oli oluliseks IKT-alase arengu<br />
takistajaks. Teatud, aga tunduvalt väiksemas ulatuses<br />
võrreldes minevikuga jääb takistajaks ka edaspidi.<br />
Sellega spetsiaalse tegelemise vajadus (või võimalus)<br />
on vähem aktuaalne kui eelmisel teguril.<br />
Ettevõtete uuendusmeelsus<br />
Antud hinnangute jaotus on sarnane ühiskonna<br />
üldisele uuendusmeelsusele antud hinnangutega:<br />
minevikus pigem edu põhjus kui raskuste tekitaja;<br />
tulevikus mõnede (ehkki mitte paljude) jaoks probleemne;<br />
vajadus probleemiga tegelda olemas.<br />
Ettevõtete ostu- ja investeerimisvõime<br />
Ettevõtete ostu- ja investeerimisvõime on sisuliselt<br />
nii IKT-sektori kui teiste ettevõtete “majanduslik<br />
kandevõime” edasisteks IKT-ga seotud sammudeks.<br />
Hinnangud teguri mõjule on minevikus<br />
mõlemapoolsed: natuke rohkem on neid vastanuid,<br />
kes tõid välja teguri takistavat mõju, kui neid, kes<br />
soodustavat. Võimalik, et viimastel oli silme ees<br />
<strong>Eesti</strong> kommertspankade positiivne roll IKT rakenduste<br />
pioneeridena. Tulevikus valdav enamik hindajaist<br />
siin probleemi ei näe, samuti ei osata ka selle<br />
probleemi (tema mõjude vähendamise või kompenseerimise)<br />
prioritiseerimisvajadust näha.<br />
IKT-sektori ettevõtete koostöö<br />
(klastri loomise perspektiivid jm)<br />
Minevikus pigem probleemi tekitaja kui edu alus,<br />
küllalt paljude arvates ka probleem tulevikuks.<br />
Vajadus edaspidi tõsiselt tegelda olemas.<br />
Võimekus töötada välja ja<br />
realiseerida arengukavasid<br />
Hinnanguid ajaloo osas on jällegi nii positiivseid<br />
kui negatiivseid, negatiivseid natuke rohkem. Selles<br />
teguris nähakse ka tulevikuohtu, ehkki mitte<br />
nii paljude ekspertide poolt kui seda võis täheldada<br />
kokkuleppimatuseohu puhul. Peetakse vajalikuks<br />
probleemiga tegelda.<br />
Riiklike struktuuride<br />
omavahelise koostöö võime<br />
Ka üldjoontes eduka IKT arengu ajaloo taustal kaldub<br />
valdav osa eksperte hindama seda tegurit protsessi<br />
pärssinud teguriks. Negatiivset hinnangut<br />
kaldutakse laiendama ka tulevikku, ehkki mitte<br />
enam kõigi poolt, kes olid mineviku koostöö suhtes<br />
kriitilised. Ju eeldatakse, et ajapikku see koostöö<br />
siiski paraneb. Kindlalt aga peetakse vajalikuks<br />
selle teguri osas murrangu saavutamisele kontsentreeruda.<br />
Avaliku sektori koostöövõime<br />
ERA- ja kolmanda sektoriga<br />
Mõnevõrra üllatuslikult selgub, et ka “ajalooliselt”<br />
on seda võimet hinnatud pigem IKT arenguprotsessi<br />
pärssinud kui sellele kaasaaidanud teguriks.<br />
Osa eksperte, mitte küll väga palju, näeb siin<br />
olulist probleemi ka tulevikuks, samuti ka vajadust<br />
olukorra parandamisega sihikindlalt tegelda. Siiski<br />
nii probleemsuse kui prioriteedi andmise seisukohalt<br />
on ekspertide toetus siin märgatavalt väiksem<br />
kui eelmise teguri puhul.<br />
3.4. Kokkuvõtteks<br />
Aruande kolmandas peatükis käsitletu lubab formuleerida<br />
järgmised üldisemat laadi järeldused:<br />
1. <strong>Eesti</strong> inimarengu indeksi paranemine on toimunud<br />
valdavalt inimarengu majandusliku<br />
komponendi kiire kasvu arvelt. <strong>Eesti</strong> vahe<br />
inimarengus, nagu ka majanduslikus arengus<br />
Lõuna-Euroopa riikidega ning Kesk- ja Ida-<br />
Euroopa riikide “koorekihiga” pole enam suur,<br />
neile järelejõudmine näiteks järgmise viie aasta<br />
jooksul peaks majanduskasvu jätkumisel ja ka<br />
edu saavutamisel teistes inimarengu komponentides<br />
olema võimalik. Optimismiks annab<br />
alust asjaolu, et rida <strong>Eesti</strong> majanduse ja ühiskonna<br />
nn vahendilisi näitajad (konkurentsivõime<br />
elementide tase) on meil tugevamad kui<br />
neis nn konkurentmaades. Samas tuleb arvestada,<br />
et <strong>Eesti</strong> on oma arengus jõudmas uude<br />
staadiumisse. Enam ei piisa toetumisest vaid<br />
endistele eduteguritele, edasist majanduskasvu<br />
võivad hakata piirama tegurid, mis eelmisel<br />
perioodil veel tugevalt tunda ei andnud.<br />
2. Varasemal perioodil kehtis seoses inimarengu<br />
indeksi tõusuga suhteliselt lihtne “kahekäiguline”<br />
loogika: a) IA taseme tõus sõltub lõviosas<br />
105 |