lokalt vårdprogram Demens
Ladda ned - Svenskt Demenscentrum
Ladda ned - Svenskt Demenscentrum
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
<strong>Demens</strong><br />
Lokalt <strong>vårdprogram</strong> för personal i hälso- och sjukvården<br />
inom vårdsamverkan ReKo sjuhärads område<br />
Sidan 1 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Innehållsförteckning<br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Kontaktuppgifter för <strong>vårdprogram</strong>met .................................................................................................... 5<br />
Inledning................................................................................................................................................. 6<br />
<strong>Demens</strong>sjukdomar - Prioriteringsnivå 1............................................................................................ 6<br />
Framtidsperspektivet......................................................................................................................... 6<br />
Kapitel 1 - Vårdstandard för patienter med demenssjukdom................................................................. 8<br />
Kapitel 2 - Vad menas med demens?................................................................................................. 11<br />
Bakgrund......................................................................................................................................... 11<br />
Förebyggande åtgärder – egenvård ............................................................................................... 12<br />
Incidens...................................................................................................................................... 13<br />
Prevalens ................................................................................................................................... 13<br />
Samhällskostnader .................................................................................................................... 13<br />
Faktadel........................................................................................................................................... 14<br />
Definitioner................................................................................................................................. 14<br />
<strong>Demens</strong>orsakande sjukdomar indelas i tre huvudgrupper ........................................................ 14<br />
Primära degenerativa hjärnsjukdomar.................................................................................. 14<br />
Vaskulära demenssjukdomar eller ”blodkärlsdemens”......................................................... 15<br />
Sekundära och övriga demensorsaker................................................................................. 15<br />
Olika former av demens............................................................................................................. 15<br />
Mild Cognitive Impairment – MCI.......................................................................................... 15<br />
Alzheimers sjukdom..............................................................................................................15<br />
Vaskulär demens .................................................................................................................. 16<br />
<strong>Demens</strong> av blandad typ ........................................................................................................ 17<br />
<strong>Demens</strong> vid pannlobsdegeneration ...................................................................................... 17<br />
Huntingtons sjukdom ............................................................................................................ 17<br />
<strong>Demens</strong> vid utbredd Lewy body sjukdom (DLB) .................................................................. 18<br />
Progressiv supranukleär pares (PSP) .................................................................................. 18<br />
<strong>Demens</strong>symtom vid Parkinsons sjukdom............................................................................. 18<br />
Kortikobasal gangliedegeneration ........................................................................................ 18<br />
Normaltryckshydrocefalus .................................................................................................... 18<br />
<strong>Demens</strong>liknande symtom vid hjärntumör och subduralhematom......................................... 19<br />
Infektionssjukdomar som orsak till demens.......................................................................... 19<br />
Creutzfeldt-Jakobs sjukdom - CJD ....................................................................................... 19<br />
<strong>Demens</strong> vid tillstånd med vitaminbrist .................................................................................. 19<br />
<strong>Demens</strong> vid metabola sjukdomar ......................................................................................... 20<br />
Toxisk nervpåverkan som demensorsak .............................................................................. 20<br />
Depressiv pseudodemens - tillstånd som lätt förväxlas med demenssjukdom ................... 21<br />
Övergående förvirringstillstånd – Konfusion......................................................................... 21<br />
Symtomprofiler........................................................................................................................... 21<br />
Symtom vid skador i hjässloben - parietallobssyndrom........................................................ 21<br />
Symtom vid skador i pannloben – frontallobssyndrom......................................................... 22<br />
Symtom vid skador i inre delarna av hjärnan - subkortikalt hjärnskadesyndrom ................ 22<br />
Sidan 2 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Symtom vid allmänintellektuell störning - globalt hjärnskadesyndrom ................................ 22<br />
<strong>Demens</strong> före 65 års ålder ..................................................................................................... 23<br />
Kapitel 3 - Utredning............................................................................................................................. 25<br />
Varför utreda i tidigt skede? ............................................................................................................ 25<br />
Syfte med demensutredning ........................................................................................................... 26<br />
Symtom som bör utredas vid misstanke om demens ..................................................................... 26<br />
Basal medicinsk utredning .............................................................................................................. 27<br />
Sjukdomshistoria........................................................................................................................ 27<br />
Kroppsundersökning .................................................................................................................. 27<br />
Psykiskt status ........................................................................................................................... 27<br />
Test av intellektuella/kognitiva funktioner .................................................................................. 27<br />
Laboratorieprover....................................................................................................................... 27<br />
Avbildning av hjärnan................................................................................................................. 27<br />
<strong>Demens</strong>utredning på specialistnivå ................................................................................................ 28<br />
Specialistutredningens målsättning ........................................................................................... 28<br />
Utredningens innehåll ................................................................................................................ 28<br />
Mer om utredningsmomenten.................................................................................................... 29<br />
Radiologiska/fysiologiska undersökningar................................................................................. 29<br />
Om likvor-undersökning ............................................................................................................. 30<br />
Diagnostik och uppföljning ......................................................................................................... 30<br />
Mer om utredningen vid olika demenstillstånd................................................................................ 31<br />
Alzheimers sjukdom................................................................................................................... 31<br />
Vaskulär demens ....................................................................................................................... 32<br />
Frontotemporal demens............................................................................................................. 33<br />
Kapitel 4 – Behandling ........................................................................................................................ 35<br />
Medicinsk behandling...................................................................................................................... 35<br />
Läkemedelsöversyn ................................................................................................................... 35<br />
Sjukdomsspecifik läkemedelsbehandling vid MCI..................................................................... 35<br />
Sjukdomsspecifik läkemedelsbehandling vid Alzheimers sjukdom ........................................... 35<br />
Sjukdomsspecifik läkemedelsbehandling vid frontallobsdemens .............................................. 36<br />
Sjukdomsspecifik läkemedelsbehandling vid vaskulär demens ................................................ 36<br />
Behandling av Beteendestörningar och Psykiska Symtom vid <strong>Demens</strong>sjukdomar - BPSD ..... 36<br />
Behandling av depression vid olika demenssjukdomar............................................................. 37<br />
Behandling av smärta vid olika demenssjukdomar.................................................................... 37<br />
Kapitel 5 - Uppföljning av medicinska och sociala insatser ................................................................. 38<br />
Genomförande ................................................................................................................................ 38<br />
Sjuksköterskebedömning av demenspatienter med oklar symtomatologi................................. 39<br />
Kapitel 6 – Palliativ omvårdnad vid demenssjukdomar....................................................................... 40<br />
Kapitel 7 – Utvecklingsstörning och demenssjukdom......................................................................... 41<br />
Symtombild ..................................................................................................................................... 41<br />
Utredning......................................................................................................................................... 42<br />
Omvårdnad ..................................................................................................................................... 42<br />
Kapitel 8 - Omvårdnad och omsorg .................................................................................................... 43<br />
Sidan 3 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
<strong>Demens</strong>symtom som påverkar vård och omsorg ........................................................................... 43<br />
Betydelsen av att bo kvar hemma................................................................................................... 44<br />
Vardagsaktiviteter ........................................................................................................................... 45<br />
Kost ................................................................................................................................................. 46<br />
Munvård vid demenssjukdom ......................................................................................................... 47<br />
Teorier vid omvårdnad om personer med demenssjukdomar ........................................................ 47<br />
Reminiscensterapi ..................................................................................................................... 47<br />
Realitetsorientering .................................................................................................................... 48<br />
Valideringsterapi ........................................................................................................................ 48<br />
Personcentrerad vård ................................................................................................................ 48<br />
Integritetsbefrämjande omvårdnad ............................................................................................ 49<br />
Metoder i vård- och omsorgsarbetet............................................................................................... 49<br />
Musik.......................................................................................................................................... 49<br />
Taktil stimulering ........................................................................................................................ 49<br />
Natur, trädgård och djur ............................................................................................................. 50<br />
Miljö............................................................................................................................................ 50<br />
Utevistelse och fysisk aktivitet ................................................................................................... 51<br />
Kapitel 9 - Beteendestörningar och Psykologiska Symtom vid <strong>Demens</strong> (BPSD)................................ 52<br />
Förekomst av BPSD........................................................................................................................ 52<br />
Beskrivning av BPSD ...................................................................................................................... 52<br />
Vanföreställningar ...................................................................................................................... 52<br />
Hallucinationer ........................................................................................................................... 52<br />
Aktivitetsstörningar..................................................................................................................... 52<br />
Aggressivitet............................................................................................................................... 53<br />
Dygnsrytmstörningar.................................................................................................................. 53<br />
Affektiva störningar .................................................................................................................... 53<br />
Ångesttillstånd............................................................................................................................ 53<br />
Missidentifikation........................................................................................................................ 53<br />
Katastrofreaktioner..................................................................................................................... 53<br />
Analysmodell................................................................................................................................... 53<br />
Alternativa förklaringsmodeller till BPSD ........................................................................................ 54<br />
Organrelaterad modell ............................................................................................................... 54<br />
Personrelaterad modell.............................................................................................................. 54<br />
Socialt relaterade modeller ........................................................................................................ 54<br />
Existentiell/Helhetsrelaterad modell........................................................................................... 54<br />
Åtgärder........................................................................................................................................... 54<br />
Utvärdering...................................................................................................................................... 55<br />
Kapitel 10 - Stödformer och lagar ....................................................................................................... 56<br />
<strong>Demens</strong>team - spetskompetens .....................................................................................................56<br />
Biståndshandläggning..................................................................................................................... 56<br />
Arbetsledning .................................................................................................................................. 57<br />
God man eller förvaltare.................................................................................................................. 57<br />
Dokumentation ................................................................................................................................ 57<br />
Sidan 4 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Lex Sara.......................................................................................................................................... 57<br />
Lex Maria ........................................................................................................................................ 58<br />
LSS-insatser till yngre personer med demenssjukdom .................................................................. 58<br />
Stöd i ordinärt boende..................................................................................................................... 58<br />
Hemtjänst ........................................................................................................................................ 59<br />
Dagvård........................................................................................................................................... 59<br />
Korttidsboende ................................................................................................................................ 59<br />
<strong>Demens</strong>boende............................................................................................................................... 59<br />
Rehabilitering efter sjukdom eller skada......................................................................................... 60<br />
Sjukgymnasten................................................................................................................................ 60<br />
Arbetsterapeuten............................................................................................................................. 60<br />
Hjälpmedel ...................................................................................................................................... 61<br />
Kapitel 11 - Rättighetsbegränsningar.................................................................................................. 63<br />
Körkort............................................................................................................................................. 64<br />
Vapen.............................................................................................................................................. 64<br />
Kapitel 12 - Kompetens........................................................................................................................ 65<br />
Betydelsen av utbildad personal ..................................................................................................... 65<br />
Handledning .................................................................................................................................... 65<br />
Kapitel 13 - Stöd till närstående .......................................................................................................... 67<br />
Kapitel 14 - Etik ................................................................................................................................... 69<br />
Etiska utgångspunkter..................................................................................................................... 69<br />
Etisk vägledning .............................................................................................................................. 69<br />
Ordlista ................................................................................................................................................. 71<br />
Referensförteckning ............................................................................................................................. 74<br />
Lästips på Internet................................................................................................................................ 77<br />
Länkförteckning.................................................................................................................................... 78<br />
Bilagor<br />
Bilaga 1<br />
Bilaga 2<br />
Bilaga 2B<br />
Bilaga 3<br />
Bilaga 4<br />
Bilaga 5<br />
Basal demensutredning, mall för klinisk undersökning<br />
Kognitiva tester samt aktivitets- och funktionsbedömningar<br />
Mini Mental Test, MMT<br />
Blankett: Mini Mental Status, MMS<br />
Terapiförslag vid BPSD<br />
Problem relaterade till indirekt bedömning av förarlämplighet<br />
Ankomstsamtal - livshistoria<br />
Kontaktuppgifter för <strong>vårdprogram</strong>met<br />
Vid frågor om <strong>vårdprogram</strong>met eller dess innehåll hänvisas till förbättringsteamet. För<br />
kontaktuppgifter, se ReKo sjuhärads webbplats på adress: http://reko.vgr.se under rubrik<br />
Vårdprogram/<strong>Demens</strong><br />
Sidan 5 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Inledning<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
2004 slogs demensvårdkedjorna i Bollebygd, Borås, Herrljunga, Mark, Svenljunga, Tranemo<br />
och Ulricehamn ihop, för att gemensamt arbeta i vårdsamverkansorganet ReKo Sjuhärad.<br />
Detta innebar en sammanslagning av tre tidigare demensvårdsprogram. Utifrån detta nya<br />
gemensamma <strong>vårdprogram</strong> ska sedan lokala handlingsprogram utarbetas.<br />
Kvalitetsindikatorer för handlingsprogrammen finns i kapitel 1.<br />
Regionala och lokala <strong>vårdprogram</strong> ska baseras på nationella riktlinjer. Inom demensområdet<br />
finns ännu inga nationella riktlinjer. Ett nationellt arbete med riktlinjer pågår och beräknas<br />
vara klart dec 2007. Det är mycket forskning på gång inom demensvårdsområdet, men än<br />
finns endast få evidensbaserade forskningsresultat.<br />
För att inte göra materialet ohanterligt stort, får den som önskar läsa ytterligare göra detta<br />
genom lästips som finns i anslutning till varje avsnitt. Förteckningar med förklaringar av ord<br />
samt referenser finns längst bak i <strong>vårdprogram</strong>met.<br />
Den första SBU-rapporten (SBU - Statens beredning för medicinsk utredning) inom<br />
demensvård utkom januari 2006 [1]. Materialet i <strong>vårdprogram</strong>met har stämts av gentemot<br />
SBU rapporten för att vara uppdaterad mot den forskning som finns i nuläget.<br />
<strong>Demens</strong>sjukdomar - Prioriteringsnivå 1<br />
Slutbetänkandet av den statliga prioriteringsutredningen Vårdens svåra val [2] gör<br />
prioriteringar utifrån tre principer som ska ligga till grund för prioriteringar:<br />
1. Människovärdesprincipen; alla människor har lika värde och samma rätt oberoende av<br />
personliga egenskaper och funktioner i samhället.<br />
2. Behovs- eller solidaritetsprincipen; resurserna bör satsas på den människa eller<br />
verksamhet som har de största behoven.<br />
3. Kostnadseffektivitetsprincipen; vid val mellan olika verksamhetsområden eller åtgärder<br />
bör en rimlig relation mellan kostnader och effekt, mätt i förbättrad hälsa och höjd<br />
livskvalitet eftersträvas.<br />
Principerna är rangordnade så att människovärdesprincipen går före behovs- och<br />
solidaritetsprincipen, och kostnadseffektivitetsprincipen är underordnad de båda övriga<br />
principerna.<br />
Slutbetänkandet delar upp prioriteringarna i fem grupper, varav demens tillhör<br />
prioriteringsgrupp 1. Detta tillsammans med vård av livshotande akuta sjukdomar och<br />
sjukdomar som utan behandling leder till varaktigt invalidiserande tillstånd eller för tidig<br />
död. Inom denna grupp ingår också övriga kroniska sjukdomar, palliativ vård i livets<br />
slutskede samt människor med nedsatt autonomi.<br />
Framtidsperspektivet<br />
Socialdepartementet har gjort en sammanfattning av nuläget för demensvården i Sverige i<br />
promemorian ”På väg mot en god demensvård” [2]. Den tvärvetenskapliga arbetsgruppen har<br />
Sidan 6 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
konstaterat att det inte är möjligt inom en överskådlig framtid att bota personer med demens.<br />
Den övergripande målsättningen med vård- och omsorgsinsatser är att skapa förutsättningar<br />
för ett gott liv i gemenskap med närstående och vänner så långt och länge som möjligt.<br />
Genom att arbeta mot samma mål med medicinsk behandling, rehabilitering och<br />
omvårdnadsinsatser kan förutsättningar skapas för att personen med demenssjukdom kan<br />
stanna i sin hemmiljö.<br />
En god demensvård bedrivs med både hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen<br />
som grund. Det kräver en nära samverkan mellan huvudmännen med ett mångprofessionellt<br />
teamarbete och en medveten gemensam strategi för hur mötet med och<br />
omhändertagandet av personer med demens och deras närstående ska ske under hela<br />
sjukdomsutvecklingen.<br />
Möjligheten till kvarboende i det egna hemmet ökar med stöd av insatser i form av dagvård,<br />
korttidsboende, närståendestöd samt bättre mediciner och hjälpmedel. Flyttning till gruppboende<br />
sker i dag ofta sent i demenssjukdomen och innehållet i vården måste anpassas till<br />
detta.<br />
Studier visar att fysiska begränsningsåtgärder som lås, selar, bälten och sänggrindar är<br />
vanliga inom äldreomsorgen, åtgärder måste vidtas för att stärka den enskildes rättssäkerhet<br />
genom exempelvis bättre personalstöd, kunskap och tydligare vägledning i lagstiftningen för<br />
deras handlande.<br />
Kunskapen om vilka hjälpmedel som finns vid intellektuella problem är liten och det är<br />
svårt för närstående att få information om vilka hjälpmedel som finns tillgängliga. Det är<br />
fortfarande brist på kunskap om yngre personer med demenssjukdom och deras behov.<br />
Social omsorg och stödinsatser är dåligt anpassade till denna grupp.<br />
Spetskompetens i demensvården är mycket viktig för att behålla, utveckla och sprida kunskap<br />
om demenssjukdomar, ge god omvårdnad och för att tillgodose de behov som personer med<br />
demenssjukdom och deras närstående har [2].<br />
Vårdprogrammet <strong>Demens</strong> har fastställts av:<br />
Vårdsamverkansgruppen ReKo sjuhärad, 2007-02-26<br />
Kerstin von Sydow<br />
Ordförande<br />
Sidan 7 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Kapitel 1<br />
- Vårdstandard för patienter med demenssjukdom<br />
Vårdkvalitet Metod Resurskrav Vårdnivå* Uppföljning<br />
Medicinsk bedömning, diagnos och behandling<br />
Alla som söker för<br />
demenssymtom ska<br />
utredas.<br />
Basal utredning<br />
(bilaga 1)<br />
Specialistutredning<br />
ska finnas för<br />
personer under 65<br />
år med demenssymtom.<br />
Specialistutredning<br />
påbörjas inom tre<br />
månader efter<br />
remiss.<br />
Distriktsläkare fastställer<br />
diagnos utifrån en<br />
helhetsbedömning av<br />
patienten samt behandlar<br />
och följer upp.<br />
Utredning sker i första<br />
hand inom primärvården i<br />
samverkan med<br />
tvärprofessionellt team.<br />
Möjlighet ska finnas att<br />
konsultera och remittera<br />
till specialistnivå.<br />
- Anamnesgenomgång<br />
med patient och när<br />
stående<br />
- Allmänsomatisk<br />
undersökning<br />
- Översiktligt neuro<br />
psykiatriskt status<br />
- Orienterande neurolo<br />
giskt status<br />
- Provtagning för basal<br />
demensutredning<br />
- Fördjupad anamnesgenomgång<br />
även med<br />
närstående<br />
- Somatisk undersökning<br />
- Psykiatrisk bedömning<br />
- Utvidgad provtagning,<br />
lab-prover<br />
- Lumbalpunktion med<br />
likvoranalys<br />
- Utvidgad fysikalisk<br />
undersökning, radiologiska/fysiologiska<br />
tekniker<br />
- Utvidgad neuropsykologisk<br />
testning<br />
Distriktsläkare i samverkan<br />
med tvärprofessionellt team<br />
med specialistkompetens.<br />
Distriktsläkare i samverkan<br />
med tvärprofessionellt team<br />
med specialistkompetens<br />
Neuropsykiatriker<br />
Neuropsykolog<br />
Neurolog<br />
Geriatriker<br />
P, S Årlig statistik<br />
över antal<br />
personer med<br />
demensdiagnos<br />
via<br />
Profdoc.<br />
Avvikelserapportering<br />
P, S Årlig statistik<br />
över antal<br />
personer med<br />
demensdiagnos<br />
via<br />
Profdoc.<br />
S<br />
Avvikelserapportering<br />
Avvikelserapportering<br />
Sidan 8 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Vårdkvalitet Metod Resurskrav Vårdnivå* Uppföljning<br />
Omvårdnad och behandling<br />
Rutiner för vårdoch<br />
behandling vid<br />
beteendemässiga<br />
och psykologiska<br />
symtom vid demens<br />
(BPSD) ska finnas.<br />
En gemensam<br />
strategi för<br />
omhändertagande<br />
av personer med<br />
demens hur man<br />
bemöter och<br />
omhändertar de<br />
demenssjuka och<br />
deras närstående för<br />
under hela<br />
sjukdomsperioden.<br />
Inflyttning till<br />
särskilt boende ska<br />
ske inom en månad<br />
efter biståndsbeslut.<br />
Särskilt korttidsboende<br />
för personer<br />
med demenssjukdomar<br />
ska erbjudas<br />
i samtliga<br />
kommuner.<br />
Närstående till<br />
personer med<br />
demenssjukdom ska<br />
erbjudas stöd.<br />
Spetskompetens<br />
inom demensvårdsområdet<br />
Tjänster med<br />
specialistkompetens<br />
inom demensvårdsområdet.<br />
Avvikelserapportering<br />
Omvårdnadshandledning<br />
till<br />
vårdpersonal.<br />
Att värdera och minimera<br />
orsaker/faktorer i patientens<br />
omgivning som kan<br />
bidra till de psykiatriska<br />
symtomens uppkomst.<br />
Årlig uppföljning av<br />
medicinsk behandling,<br />
omvårdnad och sociala<br />
insatser<br />
Att registrera när personer<br />
fått biståndsbeslut till<br />
demensboende.<br />
Att registrera när personer<br />
fått biståndsbeslut till<br />
korttidsboende.<br />
- Kunskap om<br />
demenssjukdomar<br />
- Rutiner för rådgivning<br />
och stöd.<br />
- Nätverksbygge med<br />
andra närstående<br />
- Avlastning<br />
Fortbildning inom<br />
demensvårdsområdet.<br />
Inrätta tjänster<br />
Processinriktad<br />
handledning över tid.<br />
Tvärprofessionella team med<br />
spetskompetens och utredningsplatser<br />
för personer med<br />
BPSD.<br />
Lokalt handlingsprogram.<br />
S<br />
P<br />
K<br />
S<br />
P<br />
K<br />
Avvikelserapportering<br />
Avvikelserapportering<br />
Tillgång till demensboende. K Uppföljning<br />
av kommunernas<br />
statistik<br />
Tillgång till särskilda<br />
korttidsboenden.<br />
Beslut på ansvarsfördelning<br />
Tid<br />
Ansvarig för fortbildningsinsatserna<br />
för olika<br />
professioner.<br />
Huvudansvarig för demensvårdsfrågor<br />
hos respektive<br />
vårdgivare för att täcka hela<br />
vårdkedjan.<br />
Handledare med fördjupade<br />
kunskaper i demensvård.<br />
K<br />
S<br />
P<br />
K<br />
S<br />
P<br />
K<br />
S<br />
P<br />
K<br />
S<br />
P<br />
K<br />
Uppföljning<br />
kommunalt<br />
Avvikelserapportering<br />
Årlig<br />
utvärdering<br />
Sidan 9 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Vårdkvalitet Metod Resurskrav Vårdnivå* Uppföljning<br />
Rättighetsbegränsningar<br />
Att ta hänsyn till<br />
personen med<br />
demenssjukdoms<br />
självbestämmande<br />
och integritet.<br />
Kognitiva hjälpmedel<br />
Sprida kunskap och<br />
användning av<br />
kognitiva hjälpmedel<br />
vid demenssjukdom.<br />
Följa socialstyrelsens<br />
Allmänna råd för vård av<br />
personer med nedsatt<br />
beslutskompetens,<br />
SOSFS 1992:17.<br />
Följa Hjälpmedelsinstitutets<br />
arbete med<br />
information och<br />
utveckling av kognitiva<br />
hjälpmedel.<br />
Tid för dialog - att reflektera<br />
och följa socialstyrelsens<br />
allmänna råd.<br />
Ansvarig för information,<br />
förskrivning och utveckling<br />
av kognitiva hjälpmedel.<br />
S<br />
P<br />
K<br />
S<br />
P<br />
K<br />
Utarbetas i<br />
lokal handlingsplan<br />
Utarbetas i<br />
lokal handlingsplan<br />
*Vårdgivare som berörs av resurskrav; S = specialistvård, P = primärvård, K = kommunal hälso- och sjukvård.<br />
Vårdgivare från vänster till höger = hög grad, lägre grad. Vårdnivåer angivna under varandra innebär att alla har<br />
samma ansvar.<br />
Sidan 10 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Kapitel 2<br />
- Vad menas med demens?<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Bakgrund<br />
En definition av begreppet demenssjukdom är långvariga och omfattande försämringar av<br />
intellektuella och emotionella funktioner av sådan grad att individens yrkesmässiga och<br />
sociala funktioner begränsas.<br />
En viss försvagning och långsamhet i minnesfunktionerna förekommer normalt hos många<br />
människor från omkring 60-70 års ålder men försämras obetydligt med stigande ålder.<br />
Svårigheter att komma ihåg namn eller detaljer kring en händelse är typiskt vid denna<br />
åldersrelaterade minnesnedsättning och ska inte förväxlas med de kraftigt tilltagande minnesstörningar<br />
och övriga symtom som förekommer vid demenssjukdom. Detsamma gäller om<br />
någon enstaka förvirringsepisod som kan förekomma hos äldre vid svåra påfrestningar som<br />
akut sjukdom eller sociala förändringar.<br />
<strong>Demens</strong> är ett samlingsnamn för en grupp av symtom och funktionsstörningar som kan<br />
förekomma i olika kombinationer. <strong>Demens</strong> är inte beteckning för någon enskild sjukdom,<br />
eftersom mer än 70 olika sjukdomar kan yttra sig i form av demens. En tillförlitlig<br />
sjukdomsdiagnos liksom dokumentation av eventuell hjärnskadeprofil har avgörande<br />
betydelse för fortsatta behandlings- och omvårdnadsåtgärder.<br />
Forskningen inom omvårdnad och inom det medicinska området har utvecklats under<br />
1990 och början av 2000-talet. Kunskaperna inom vården har ökat och möjligheter till<br />
symtomlindrande behandling finns som i viss omfattning kan lindra och bromsa symtomutvecklingen<br />
i tidiga skeden av Alzheimers sjukdom. Dessutom har 10-15 % av patienter<br />
med demensliknande symtom direkt behandlingsbara orsaker. Ökande behandlingsmöjligheter<br />
har gett ytterligare motiv till medicinsk utredning vid demenssymtom.<br />
Övergripande mål i all utredning, omvårdnad och behandling vid demenssjukdom är att<br />
patienten i alla sjukdomsstadier ska kunna få sakkunnig hjälp till optimal livskvalitet,<br />
boendeform och omvårdnad. En utredning av patientens resurser, begränsningar och sociala<br />
förhållanden är en grundläggande förutsättning för detta.<br />
För en utomstående är det omöjligt att helt förstå och sätta sig in i situationen för personer<br />
med demenssjukdom. Sjukdomen innebär att patienten alltmer drabbas av allvarliga<br />
funktionshinder som minnesstörningar, svårigheter att tolka det som sägs eller skrivs liksom<br />
svårigheter att uttrycka sig eller att orientera sig i eller runt bostaden. Med ökande ängslan,<br />
oro och beroende av andra avtar självkänsla och livsglädje. I tidiga sjukdomsskeden kan en<br />
smärtsam insikt om de egna symtomen och deras innebörd öka tendensen till nedstämdhet<br />
och depression. Förmågan att kontrollera känsloyttringar och beteende avtar ofta efterhand<br />
liksom förmågan till inlevelse och hänsyn till andra. Relationerna till familj och vänner<br />
påverkas av sjukdomen och dess symtom.<br />
Få sjukdomstillstånd berör de närstående i sådan omfattning som demens. Relationen till<br />
personen med demenssjukdom förändras - de känner sorg och undran, oro och skuld.<br />
Sidan 11 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Insatserna och uppoffringarna ökar gradvis, närstående anpassar sig och lär sig leva med den<br />
anhöriges funktionsnedsättningar, ibland på bekostnad av den egna hälsan och hjälp sökes<br />
kanske inte förrän en krissituation uppstått.<br />
Förebyggande åtgärder – egenvård<br />
Genom ett flertal studier som genomförts under många år, bland andra Kungsholmsprojektet,<br />
kan forskningen idag identifiera viss risk och skyddsfaktorer för demenssjukdomar [4].<br />
Hög utbildningsnivå ger lägre risk att drabbas av demens. Forskare har formulerat en hypotes<br />
att det handlar om att högre utbildning ger en intellektuell reservkraft som gör att man bättre<br />
kan motstå effekterna av nervcellsförluster i hjärnan.<br />
Studier visar att stimulerande aktiviteter även senare i livet kan skjuta fram en potentiell<br />
demensutveckling och minska risken för demens. Som stimulerande aktiviteter har forskare<br />
tittat på aktiviteter som att läsa, spela spel, gå på teater och konserter, spela musikinstrument,<br />
delta i studiecirklar, resa, sköta trädgården, göra enklare jobb och utföra hantverk [4].<br />
Det har också visat sig att inte enbart mentala aktiviteter verkar ha betydelse utan även<br />
sociala fritidsaktiviteter, hela det sociala nätverket har betydelse för att minska risken för<br />
demens. Personer som hade otillräckliga och begränsade nätverk och som inte trivdes med<br />
det löpte större risk att få en demenssjukdom.<br />
Fritidsaktiviteter, socialt umgänge och stöd kan minska stress genom avspänning, detta<br />
reducerar stresspåverkan på hjärnan vilket har betydelse för minne och inlärning.<br />
Med ökande ålder när hälsan och orken blir sämre är det viktigt att välja sina aktiviteter<br />
utifrån sina begränsningar, kanske färre aktiviteter men sådana som fortfarande innehåller<br />
mentala, sociala och lättare fysiska delar. Därmed är det viktigt att samhälle och vårdgivare<br />
kan erbjuda aktiviteter även för gruppen av de allra äldsta.<br />
Ett aktivt liv kan inte förhindra sjukliga förändringar av hjärnan men de kan skjuta fram<br />
följderna av dessa.<br />
Forskningen har också kommit fram till att det finns samband mellan hjärt- och kärlsjukdomar<br />
och demens. Det som är bra för hjärtat är även bra för hjärnan t.ex. förändringar av<br />
kost för att sänka kolesterolnivån och att hålla blodtrycket nere. Rökning och hög<br />
alkoholkonsumtion är kärlriskfaktorer som även ökar risken för att drabbas av demens.<br />
L. Fratiglioni m.fl. forskare i Kungsholmsprojektet [6] drar slutsatsen att man kan rekommendera<br />
medelålders personer att kontrollera blodtryck och kolesterolnivå regelbundet. Ett<br />
annat sammanfattande råd utifrån var forskningen står idag menar Karp.A [4] blir att ”välja<br />
aktiviteter som är roliga, hålla kroppen i rörelse, ge hjärnan en utmaning och att gärna göra<br />
det tillsammans med andra”.<br />
Sidan 12 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Incidens<br />
Antalet personer som nyinsjuknar (incidens) i demens under ett år har varit svår att beräkna<br />
eftersom dokumentationen hittills har haft brister. Utifrån flera nya studier som presenterats<br />
i Socialdepartementets promemoria [3] kan man nu beräkna att antalet som drabbas årligen i<br />
Sverige rör sig om 23-24 000 personer (Sjuhäradsbygdens befolkning motsvara drygt 2 %<br />
av Sveriges befolkning). Av de drabbade är 67 % kvinnor. Kvinnor lever längre och andelen<br />
med demens i de äldsta åldersklasserna är större hos kvinnor än män. Antalet som enligt<br />
prognosen kommer att insjukna i demenssjukdom följer i stort sett mönstret för prevalensutvecklingen<br />
vilket innebär att det efter 2020 blir en stor ökning.<br />
Prevalens<br />
Risken att drabbas av en demenssjukdom ökar kraftigt med stigande ålder. Det innebär att<br />
antalet personer med demenssjukdom ökat kraftigt de senaste decennierna och den ökningen<br />
kommer att förväntas fortsätta. Något förenklat och i avrundat antal säger forskningen att<br />
risken för att drabbas av demens fördubblas för varje 5-årsklass från 60 år och uppåt. För<br />
gruppen 65-69 år är risken cirka 1,5 %, 70-74 år 3 %, 75-79 år 6 %, 80-84 år 12 %, 85-89 år<br />
24 % och för gruppen 95 år och äldre 45 % enligt studier bland andra, Kungholmsprojektet,<br />
som finns redovisat i Socialdepartementets rapport På väg mot en god demensvård [3].<br />
Ålder<br />
Prevalens<br />
i % Bollebygd Tranemo Mark Svenljunga Herrljunga Borås Ulricehamn<br />
65-69 1,50 5 9 24 8 7 68 16<br />
70-74 3,00 8 15 43 13 11 120 30<br />
75-79 6,00 13 27 76 26 22 224 56<br />
80-84 12,00 25 50 134 45 39 363 94<br />
85-89 24,00 18 55 145 49 43 418 106<br />
90-94 32,00 14 34 99 28 22 243 59<br />
95-w 45,00 5 13 37 9 9 83 22<br />
Summa<br />
Personer 88 203 557 177 154 1 519 383<br />
Tabellen grundar sig på befolkningsunderlaget från SCB källa, 2004-12-31. Prevalensen i<br />
procent enligt Socialdepartementet [2].<br />
Prognosen för antalet personer med demenssjukdom 2000-2050 visar på en stadig ökning.<br />
För närvarande är ökningstakten inte så hög, men efter 2020, när 40-talskullarna når 80-<br />
årsåldern, kommer antalet demenssjuka sannolikt att öka påtagligt.<br />
Samhällskostnader<br />
Vård och omsorg om personer med demenssjukdom är resurskrävande oavsett hur den<br />
utformas. ”Cost-of illness” studier som beskriver kostnaden som uppstår till följd av<br />
förekomsten av en viss sjukdom och hur dessa kostnader fördelas på olika aktörer inom<br />
vårdorganisationen finns. Sådana studier kan inte användas för prioriteringar, men ger ett<br />
underlag för diskussioner om hur resurser kan användas och används. Den största delen av<br />
kostnaderna är primärkommunala, omkring 80 %. Landstingens andel av kostnaderna är låg,<br />
4 %. Av den andelen utgjorde läkemedelskostnaderna knappt en fjärdedel [7].<br />
Sidan 13 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
I rapporten <strong>Demens</strong>sjukdomarnas samhällskostnader har Wimo A [7] räknat ut följande<br />
ungefärliga belopp som stöd för beräkningar och, eller diskussioner. För dagvård och<br />
hemtjänst finns inga jämförbara kostnadsuppgifter framtagna.<br />
Läkemedelkostnader för ”bromsmediciner” 12 000 – 13 000 kr/år<br />
Genomsnittlig läkemedelskostnad övriga läkemedel 3 050 kr per år<br />
<strong>Demens</strong>utredning 5 000 kr<br />
Gruppboende för personer med demens 438 000 kr per år<br />
Särskilt boende cirka 345 000 per år<br />
Faktadel<br />
Definitioner<br />
DSM-IV och ICD-10 är internationella diagnossystem med diagnoskriterier för olika<br />
sjukdomar. Båda systemen har också diagnoskriterier för de olika demenssjukdomarna.<br />
Diagnostiska kriterier för demens enligt DSM-IV<br />
Kriterier som ska vara uppfyllda för diagnosen demens [8].<br />
• En nedsättning av flera kognitiva funktioner, vilket visar sig genom:<br />
1. Nedsatt minnesfunktion (bristande förmåga att lära in nytt och att minnas vad som<br />
tidigare lärts in) och<br />
2. Minst en typ av följande kognitiva störningar:<br />
- Afasi (språkstörningar).<br />
- Apraxi (bristande förmåga att utföra rörelser trots intakt motorisk funktion).<br />
- Agnosi (bristande förmåga att känna igen föremål trots intakt sensorisk<br />
funktion).<br />
- Störningar av exekutiva funktioner (t.ex. planering, organisering, rangordning,<br />
abstraktion).<br />
• Den kognitiva funktionsnedsättningen förorsakar en betydande försämring av sociala<br />
och yrkesmässiga funktioner och representerar en betydande sänkning av tidigare<br />
funktionsnivå.<br />
• Den kognitiva funktionsnedsättningen förekommer inte enbart i samband med<br />
konfusionstillstånd (funktionsnedsättningarna visat sig längre är 6 månader).<br />
<strong>Demens</strong>orsakande sjukdomar indelas i tre huvudgrupper<br />
Primära degenerativa hjärnsjukdomar<br />
Vilket innebär tilltagande nervcellsförlust och förtvining av hjärnvävnad utan någon annan<br />
påvisbar bakomliggande sjukdom. Dit hör Alzheimers sjukdom, pannlobsdemens,<br />
Huntingtons sjukdom, Parkinsons sjukdom med demens.<br />
Sidan 14 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Vaskulära demenssjukdomar eller ”blodkärlsdemens”<br />
Hjärnans blodtillförsel försämras i tilltagande grad beroende på antingen upprepade akuta<br />
infarkter (stroke), på utbredd avstängning av tunna blodkärl djupt i hjärnan eller på<br />
hjärnblödningar av varierande orsaker.<br />
Sekundära och övriga demensorsaker<br />
Sekundär betyder att det finns en definierad bakomliggande sjukdom som påverkar hjärnan<br />
och att det inte rör sig om en primär degeneration. T.ex. normaltryckshydrocefalus, ämnesomsättningsstörningar,<br />
infektioner, AIDS, Borreliainfektion [8].<br />
Lästips<br />
• Eriksson, H. Neuropsykologi Liber. Stockholm. 2001.<br />
• Gulmann. Psykogeriatrik. Studentlitteratur. 2003.<br />
• Marcusson. J, Blennow.K, Skoog.I, Wallin.A. Alzheimers sjukdom och andra kognitiva<br />
sjukdomar. Liber utbildning.2003.<br />
• Melin, E. Bang Olsen, R. Handbok i demens. Kommentus förslag. 2004.<br />
• Nyberg, L. Kognitiv neurovetenskap. Studier av sambandet mellan hjärnaktivitet och<br />
mentala processer. Studentlitteratur. 2002. Lund.<br />
• www.vardalinstitutet.net<br />
• http://www.sjukvardsradgivningen.se<br />
Olika former av demens<br />
Mild Cognitive Impairment – MCI<br />
Olika svenska termer har använts för att beskriva en grupp av patienter med lindriga<br />
kognitiva förändringar och ökad risk för att drabbas av demens. Symtomen är ofta diffusa<br />
och kan bestå i subjektivt upplevda minnessvårigheter, svårigheter att hitta ord, koncentrationsstörning,<br />
nedsatt simultankapacitet och nedsatt snabbhet tankemässigt. Ofta förekommer<br />
också psykiska symtom med ökad uttröttbarhet, emotionell labilitet, stresskänslighet och oro.<br />
Tillståndet påminner om utmattningssyndrom eller depression. Deras ADL (Aktiviteter i<br />
Dagliga Livet) förmåga är i stort sett normal men närstående kan notera en försämring vid<br />
komplicerade situationer. MCI kan ha många olika orsaker t.ex. stress. Man beräknar att efter<br />
ett år har inom MCI-gruppen cirka 1/3 av patienterna utvecklat demenssjukdom, 1/3 har<br />
stationära symtom, 1/3 har förbättrats [8].<br />
Alzheimers sjukdom<br />
Alzheimers sjukdom kännetecknas av en smygande debut, långsamt fortskridande, tidiga<br />
minnesstörningar, orienteringsproblem och andra kognitiva symtom. Personligheten är väl<br />
bevarad i början av sjukdomsförloppet. Sjukdomsförloppet delas in i 3 faser.<br />
Tidig fas – Mild demens<br />
Symtomen är vaga och diffusa och kommer smygande. Närstående märker ofta en förändring<br />
men har svårt att beskriva hur och när den började. Minnesstörningar dominerar men<br />
koncentrationssvårigheter, mild afasi och apraxi kan förekomma. Depression, ångest och<br />
irritabilitet kan förekomma. Patienten använder olika strategier för att kompensera funktions-<br />
Sidan 15 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
nedsättningen. Cirka 42 % av alla personer med demenssjukdom beräknas ha demens av<br />
Alzheimertyp. Den första delen av sjukdomen varar cirka 1-3 år.<br />
Mellanfas – Måttlig demens<br />
I denna fas blir symtomen afasi, apraxi, agnosi och visuospatsiala svårigheter med framträdande<br />
och minnesnedsättningen tilltar. Vilka symtom som dominerar varierar från patient<br />
till patient. Personerna får i denna fas också svårighet att räkna, koncentrera sig, tänka<br />
abstrakt och lösa problem. Emotionella symtom är vanliga, men dominerar inte. Personligheten<br />
är väl bevarad men sjukdomsinsikten är nedsatt. Mellanfasen varar cirka 2-6 år.<br />
Sen fas – Svår demens<br />
Symtomen som tidigare beskrivits blir allt svårare och patienten försämras kraftigt. Patienten<br />
får allt svårare att klara vardagen och ADL. Under denna fas behövs stort stöd i hemmet eller<br />
särskilt boende/demensboende. Tugg och sväljreflex, rörelse och kommunikationsförmågan<br />
avtar. Urin och avföringsinkontinens är vanligt. Den sena fasen varar i cirka 4-6 år.<br />
Extrapyramidala symtom som rigiditet och hypokinesi är vanliga. Krampanfall kan<br />
förekomma i senare fasen av sjukdomen. Konfusion, vanföreställningar och psykotiska<br />
BPSD förekommer också.<br />
De neuropatologiska förändringarna i hjärnan omfattar senila plack, neurofibrilbildning,<br />
amyloidavlagringar i kärlväggar, förlust av synapser, neurotransmittstörningar och en förlust<br />
av nervceller som leder till kortikal atrofi. Förändringarna inträffar tidigt i mediala<br />
temporalstrukturen och sprider sig sedan till temporal och parietalloberna [9].<br />
Vaskulär demens<br />
Vaskulär demens utgör resultatet av hjärninfarkter, blödningar eller andra störningar i<br />
hjärnans blodförsörjning. Symtombilden skiljer sig från fall till fall beroende på vilket<br />
område i hjärnan som är skadat. 26 % av personer med demenssjukdom visar sig ha någon<br />
form av vaskulär demens. Symtomen kan debutera plötsligt eller smygande. Förloppet kan<br />
vara stegvis fluktuerande eller fortskridande. Det är vanligt med andra kärlsjukdomar t.ex.<br />
hypertoni, diabetes, angina pectoris, TIA-attacker (transistorisk ischemisk attack).<br />
Vaskulär demens kan delas in i:<br />
Multiinfarktdemens - medelstora eller stora infarkter i hjärnan och som följd av dessa<br />
trappstegsvis utvecklat ett demenstillstånd. Insjuknar plötsligt samtidigt med förlamningar,<br />
känselstörning afasi.<br />
Strategisk infarktdemens - ett mindre antal små och även enstaka, men centralt belägna<br />
infarkter kan också förorsaka demens.<br />
Småkärlssjuka - mikroskopiska förändringar i de smala och djupa blodkärl som försörjer vit<br />
substans och nervkärnor i hjärnans djupare delar. Har en smygande och successiv demensutveckling.<br />
Lakunära infarkter - kärlförändringarna kan medföra små infarkter eller partiella skador i<br />
kärlens försörjningsområden.<br />
Sidan 16 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Vaskulär demens kännetecknas av avtagande intellektuell rörlighet, förlångsammade tanke-,<br />
språk- och rörelsefunktioner, depressionsliknande symtom m.m. Gångförmågan drabbas ofta<br />
tidigt i förloppet, stegen blir korta och trippande. En nedsatt förmåga att kontrollera känsloyttringar<br />
resulterar i emotionell instabilitet med lättutlöst gråt eller skratt. Inkontinens kan<br />
vara ett tidigt symtom. Personer med vaskulär demens uppvisar initiativlöshet och känslomässig<br />
avtrubbning.<br />
<strong>Demens</strong> av blandad typ<br />
”Blanddemens” är orsakad av samtidigt Alzheimers sjukdom och vaskulär sjukdom. I många<br />
fall kan lindriga Alzheimersförändringar och vaskulära sjukdomar, som normalt inte skulle<br />
leda till demens, ge demenssymtom. Hur mycket av demensbilden som påverkas av den<br />
vaskulära sjukdomen och hur mycket som påverkas av Alzheimers sjukdom är i praktiken<br />
ofta svårt att avgöra. 12 % av personer med demenssjukdom har demens av blandad typ [8].<br />
<strong>Demens</strong> vid pannlobsdegeneration<br />
Pannlobsdemens (frontal- eller frontotemporal demens) är ett symtomkomplex som<br />
förekommer vid några olika sjukdomstillstånd i hjärnan, frontallobsdegeneration samt<br />
Pick´s sjukdom. Pannlobsdemens utgör cirka 9 % av alla demensfall. Pannlobsdemens<br />
debuterar ofta i 50-60-årsåldern, d.v.s. vanligen tidigare än Alzheimers sjukdom eller<br />
vaskulära demenssjukdomar.<br />
Symtomen är smygande med framförallt personlighetsförändringar och emotionella<br />
störningar. Socialt viktiga funktioner som t.ex. förmåga till omtanke och känslomässig<br />
inlevelse liksom omdöme och insikt om den egna sjukdomen kan tidigt förloras. Insikt om<br />
den egna personligheten liksom självkontroll av beteenden och känsloyttringar försvagas<br />
alltmer och känslolivet förflackas.<br />
Meningslös hyperaktivitet eller aggressivitet kan förekomma omväxlande med perioder av<br />
nedstämdhet, apati och suicidrisken kan vara ökad. Intresse och kontaktförmåga med vänner<br />
och närstående upphör alltmer. Aptit och naturlig drift att äta kan tidigt förändras. Rörelsemönstret<br />
kan bli fattigt eller stereotypt upprepande och så småningom övergå i ett orörligt<br />
tillstånd. Talförmågan avtar på motsvarande sätt med till slut total stumhet. Minne och<br />
förmåga till rumslig orientering kan (till skillnad mot Alzheimers sjukdom) länge bevaras,<br />
varför den sjuke kan registrera och delvis förstå det som sker i omgivningen men ändå verka<br />
passiv, apatisk och stum.<br />
De tidigt förekommande känslo- och beteendeförändringarna vid pannlobsdegeneration<br />
innebär samtidigt stora påfrestningar för närstående och övrig omgivning. Liknande men<br />
betydligt mindre framträdande demenssymtom med pannlobsprägel kan förekomma som<br />
delsymtom vid neurologiska sjukdomar av annat slag, t.ex. Huntingtons sjukdom, ALS<br />
(amylotrofisk lateral skleros), Parkinsonliknande sjukdomar liksom vid en del fall av<br />
vaskulära demenssjukdomar.<br />
Huntingtons sjukdom<br />
Huntingtons sjukdom är en icke könsbunden ärftlig sjukdom. Patienten drabbas av<br />
psykiatriska symtom, demens, abnorma ofrivilliga rörelser, långsam tankeförmåga,<br />
inlärningssvårigheter samt nedsatt uppmärksamhet och tankeflexibilitet. Behandling av<br />
Sidan 17 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
sjukdomen finns inte men det är viktigt att patienten och närstående får genetisk rådgivning<br />
[7].<br />
<strong>Demens</strong> vid utbredd Lewy body sjukdom (DLB)<br />
Denna sjukdomstyp började uppmärksammas under 90-talet. Symtombilden kännetecknas<br />
av en subkortikal hjärnskadeprofil med allmän förlångsamning av tanke och rörelseförmåga<br />
liksom språkliga, rumsliga och praktiska svårigheter, svårigheter att tolka sinnesintryck.<br />
Rörelsestörningar med förminskade, svårstartade rörelser samt muskelstelhet påminnande<br />
om Parkinsons sjukdom förekommer tidigt i förloppet och tendens till hallucinationer.<br />
Mikroskopiskt kännetecknas den av nervcellförändringar i form av s.k. Lewy bodies. Dessa<br />
är utbredda diffust i hjärnan. Samma typ av förändringar förekommer som typiska fynd vid<br />
Parkinsons sjukdom. Symtomen tilltar relativt hastigt, under loppet av några år. Allmänt<br />
accepterade diagnoskriterier saknas. Personer med Lewy bodydemens har uppvisat överkänslighet<br />
för neuroleptika.<br />
Progressiv supranukleär pares (PSP)<br />
Denna relativt ovanliga sjukdom, som varit känd sedan 1960-talet, påminner i flera<br />
avseenden om Parkinsons sjukdom. De första symtomen brukar uppstå vid 55-70 års ålder<br />
och framträder som generell stelhet i muskler och rörelsemönster. Gångförmåga och balans<br />
försämras och kroppshållningen blir stel, upprätt och statyliknande och tendens till plötsliga<br />
fall är vanligt. Ögonrörelserna blir inskränkta, mest nedåt. Rösten, artikulationen och sväljningsförmågan<br />
försämras inom ett par år från sjukdomsdebuten. Skakningar (tremor)<br />
förekommer sällan (i motsats till Parkinsons sjukdom). En måttlig demensutveckling av<br />
subkortikal karaktär förekommer hos 60-80 % av patienterna med denna sjukdom. Orsaksfaktorer<br />
är hittills okända och parkinson-läkemedel kan lindra rörelsesymtomen i viss<br />
utsträckning men påverkar inte demensutvecklingen.<br />
<strong>Demens</strong>symtom vid Parkinsons sjukdom<br />
<strong>Demens</strong>bilden kan likna vaskulär demens subkortikal prägel. <strong>Demens</strong>utveckling förekommer<br />
hos cirka 20 % av patienterna med Parkinsons sjukdom, d.v.s. i en mindre andel av fallen.<br />
Eftersom Parkinsons sjukdom är relativt vanlig (drabbar cirka 3 av 1 000 individer) är detta<br />
viktigt att känna till.<br />
Kortikobasal gangliedegeneration<br />
Under senare år har man uppmärksammat degenerativ sjukdom som drabbar de basala<br />
ganglierna. Dessa har stor betydelse för kontroll av rörelser och reglering av muskeltonus<br />
men även för kognitiva och emotionella funktioner. De första sjukdomssymtomen består<br />
ofta av parkinson-liknande rörelsestörningar i form av skakningar och muskelstelhet liksom<br />
fumlighet i händerna. Efterhand ökar stelheten och rörelseförmågan kan helt falla bort t.ex.<br />
i ena handen. Apraxi, d.v.s. oförmåga att utföra olika praktiska göromål, är ett framträdande<br />
symtom. En tilltagande svårighet att uttrycka sig i tal är också typisk. Ett demenstillstånd<br />
med kognitiva och emotionella symtom utvecklas efterhand.<br />
Normaltryckshydrocefalus<br />
Vid hydrocefalus eller ”vattenskalle” föreligger en utvidgning av hjärnans vätskefyllda<br />
hålrum (ventriklar), beroende på någon störning i hjärnvätskans (likvor) normala cirkulation<br />
och omsättning. Det typiska inledningssymtomet är sakta tilltagande gångsvårigheter.<br />
Patienten får svårt att resa sig och starta, gången blir långsam och balansen försämras,<br />
Sidan 18 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
framför allt vid vändningar. Svårigheter att kontrollera urinblåsan med inkontinens är ett<br />
annat typiskt problem. Efterhand utvecklas demensliknande symtom med allmän psykomotorisk<br />
förlångsamning, koncentrationssvårigheter och lättare minnessvårigheter. En<br />
lätt/måttlig vakenhetssänkning och ett ökat sömnbehov är också vanliga symtom. Adult<br />
hydrocefalus utgör ett exempel på ett botbart demenstillstånd som speciellt bör has i<br />
åtanke vid kombination av gångstörningar, inkontinens och psykomotorisk förlångsamning.<br />
<strong>Demens</strong>liknande symtom vid hjärntumör och subduralhematom<br />
Tumörer i eller kring hjärnan kan ibland ge upphov till en demensliknande symtomutveckling.<br />
Ofta, men inte alltid, förekommer samtidigt andra symtom som föranleder vårdkontakt,<br />
t.ex. huvudvärk, epileptiska anfall, illamående, kräkningar, synstörningar m.m. Vid hastigt<br />
tilltagande demenssymtom utan ytterligare symtom bör diagnosmöjligheten hjärntumör<br />
hållas i åtanke och motivera skyndsam utredning. Ungefär samma resonemang kan tillämpas<br />
angående kroniskt subduralhematom (blödning under hårda hjärnhinnan) som kan uppstå<br />
med fördröjning efter fall eller slag mot huvudet.<br />
Infektionssjukdomar som orsak till demens<br />
Några olika infektioner som angriper hjärna, hjärnhinnor eller hjärnans blodkärl kan<br />
medföra demens eller demensliknande symtom.<br />
Borrelia är en mikroorganism (spiroket) som sprids via fästingar och kan orsaka en<br />
långdragen, ibland kronisk infektion med engagemang av nervsystemet. I sällsynta fall kan<br />
en demensliknande sjukdomsbild förekomma och denna kan i varierande grad gå tillbaka<br />
efter i tid insatt adekvat antibiotikabehandling.<br />
HIV/AIDS kan orsaka ett direktangrepp på hjärnan och medför i sitt slutstadium ofta en<br />
demensliknande sjukdomsbild. Till följd av nedsatt funktion i immunsystemet innebär denna<br />
sjukdom också en ökad risk för andra, utbredda infektioner i hjärnan.<br />
Syfilis - var i sitt slutstadium förr en vanlig demensorsak.<br />
Creutzfeldt-Jakobs sjukdom - CJD<br />
Creutzfeldt-Jakobs sjukdom är en mycket ovanlig (cirka 1 fall per miljon invånare och år)<br />
och obotlig demenssjukdom med omfattande och typiska neurologiska symtom. Sjukdomen<br />
beror på antingen en mutation i PrP-genen eller att den sjuke har smittats genom en<br />
överföring till hjärnan av den genen. <strong>Demens</strong>utvecklingen sker hastigt i kombination med<br />
tilltagande balansstörningar, plötsliga muskelryckningar m.m. Alla former av CJD är<br />
anmälningspliktiga direkt till Smittskyddsinstitutet enligt lagen och förordningen om<br />
anmälan av vissa allvarliga sjukdomar.<br />
Lästips<br />
• www.smittskyddsinstitutet.se<br />
<strong>Demens</strong> vid tillstånd med vitaminbrist<br />
Flera B-vitaminer är av avgörande betydelse för nervsystemets funktioner. Störst betydelse<br />
för kognitiva funktioner har vitamin B1 (tiamin), B2 (niacin), B6 (pyridoxin), B12 (kobalaminer)<br />
samt folsyra.<br />
Sidan 19 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Sambanden mellan brist på någon av dessa faktorer och demenssjukdom är endast delvis<br />
kända. Vid näringsbrist i samband med långvarigt alkoholmissbruk anses tiaminbrist och<br />
alkoholeffekterna bidra till de ibland bestående minnesstörningarna. B12-vitaminbrist, som<br />
sannolikt är ett underdiagnostiserat tillstånd, har traditionellt förknippats med låga hemoglobinvärden,<br />
t.ex. vid perniciös anemi. En fullt utvecklad demensbild enbart på basis av<br />
B12-brist är sannolikt ovanligt men provtagning bör ske på vida indikationer och ingå i<br />
basal provtagning. Låga nivåer av vitamin B12 liksom folsyra förekommer enligt flera<br />
undersökningar hos fler patienter än förväntat med Alzheimers sjukdom och i dessa fall<br />
föreligger samtidigt förhöjda blodvärden av aminosyran homocystein, vars omsättning är<br />
beroende av bl.a. dessa vitaminer.<br />
<strong>Demens</strong> vid metabola sjukdomar<br />
Hypothyreos – vid nedsatt sköldkörtelfunktion blir ämnesomsättningen generellt sänkt<br />
(se även utvecklingsstörning och demens, kapitel 7). Detta ger en mängd olika symtom<br />
som trötthet, frusenhet, viktuppgång, långsam puls, hudförändringar m.m. Nervsystemet<br />
påverkas också och i vissa fall finns framträdande psykiska symtom i form av förlångsamning,<br />
minnesstörning och apati som kan te sig som demens.<br />
Hyperkalcemi – förhöjd nivå av kalciumjoner i blod, nervsystem och andra vävnader kan<br />
också ge upphov till ett flertal olika symtom inklusive från nervsystemet. Trötthet, försämrad<br />
initiativ- och koncentrationsförmåga, depression och minnesstörningar kan förekomma vid<br />
hyperkalcemi och kan utvecklas till demensliknande tillstånd.<br />
Njurinsufficiens – kan leda till en mängd olika störningar i kroppens vätske- och saltbalans<br />
vilket kan påverka nervsystemet på olika sätt. <strong>Demens</strong>liknande symtom kan förekomma i<br />
form av minnesstörningar, trötthet, koncentrationssvårigheter och förvirring. Dialysbehandling<br />
och olika läkemedelsbehandlingar vid njurinsufficiens kan också medföra olika mentala<br />
symtom.<br />
Cirros (skrumplever) – kan orsaka långsam eller hastig utveckling av demenslika symtom<br />
med nedsatt koncentrationsförmåga och uppmärksamhet, varierande vakenhetsgrad och<br />
minnesstörning.<br />
Toxisk nervpåverkan som demensorsak<br />
Vid långvarigt alkoholmissbruk – är demens en välkänd komplikation och förekommer hos<br />
ungefär 3 % av kroniska alkoholister. Skador på perifera nerver (polyneuropati),<br />
lillhjärnsskador (balans-, koordinations- och talstörningar), olika skador i storhjärnan<br />
(förvirringstillstånd, känslomässig avflackning, psykomotorisk förlångsamning, perseveration<br />
(upprepningstendens) ger i vissa fall svåra demenstillstånd.<br />
Organiska lösningsmedel såsom toluen, etylenglykol, perkloretylen och trikloretylen kan<br />
vid långvarig yrkesmässig exposition förorsaka demensliknande symtom som minnes- och<br />
koncentrationssvårigheter, emotionell instabilitet och personlighetsförändringar. Även<br />
sömnstörningar och huvudvärk förekommer. Dessa symtom kan tillta under fortsatt<br />
exposition men brukar avta eller stagnera när expositionen avbryts.<br />
Sidan 20 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Depressiv pseudodemens<br />
- tillstånd som lätt förväxlas med demenssjukdom<br />
Hos många äldre förekommer demensliknande symtom vid depression och detta får inte<br />
förväxlas med demenssjukdom. Kännetecknande är relativt hastigt (veckor eller några<br />
månader) tilltagande nedstämdhet, pessimism, grubbel, oföretagsamhet/apati, ångest, ibland<br />
misstänksamhet eller vanföreställningar och samtidig hämning av kognitiva funktioner med<br />
minnessvårigheter och psykomotorisk förlångsamning. Till skillnad mot vid organisk<br />
demenssjukdom är patienten mera medveten om dessa svårigheter, även om handlingskraften<br />
att söka vård kan ha försvunnit. Depressionssymtomen kan debutera i anslutning till någon<br />
psykisk påfrestning, t.ex. anhörigs frånfälle, eller vid kroppslig sjukdom, t.ex. stroke. Många<br />
gånger saknas någon uppenbar utlösande faktor. Under adekvat antidepressiv behandling<br />
sker en gradvis förbättring och som regel återgång till tidigare funktionsnivå.<br />
Övergående förvirringstillstånd – Konfusion<br />
Förvirringstillstånd är vanligare hos äldre. Enligt Markusson (2003) är förvirringstillstånd<br />
underdiagnostiserade inom akutsjukvård beroende på otillräcklig kunskap och medvetenhet<br />
om tillståndet bland vårdpersonal. Förvirringen uppstår hastigt och orsakas i regel av någon<br />
akut sjukdom, rubbning i blodsocker eller vätskebalans, svår smärta, läkemedelsbiverkningar,<br />
förändringar i livssituationen eller infektion. Förvirring kännetecknas av grumlat<br />
medvetande och fluktuerande vakenhetssänkning med bl.a. svårighet att tolka sinnesintryck<br />
och ofta svår oro. I regel normaliseras tillståndet snabbt under adekvat behandling. Vid<br />
Alzheimers sjukdom förekommer förvirringstillstånd vid olika påfrestningar men när<br />
förvirringen släppt avslöjas grundsjukdomen genom de långsiktigt försämrade psykiska<br />
funktionerna.<br />
Symtomprofiler<br />
Symtom vid skador i hjässloben - parietallobssyndrom<br />
Denna symtomprofil förekommer framför allt tidigt vid tidigt debuterande (presenil) form<br />
av Alzheimers sjukdom.<br />
Tilltagande minnes- och inpräglingssvikt<br />
Särskilt svårigheter att minnas händelser.<br />
Sensorisk afasi<br />
Innehållsfattigt, osammanhängande tal. Svårigheter att förstå eget och andras tal. Svårigheter<br />
att benämna.<br />
Agnosi<br />
Svårigheter tolka syn- eller känselintryck, att känna igen föremål och personer, trots normal<br />
syn och känsel.<br />
Apraxi<br />
Oförmåga att utföra ändamålsenliga, invanda rörelsemönster, t.ex. att klä sig, äta, att<br />
promenera eller använda redskap.<br />
Sidan 21 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Visuospatiala störningar<br />
Bristande kroppsmedvetande, oförmåga att orientera sig i rummet, att rita av kub eller läsa av<br />
en klocka.<br />
Emotionella symtom som ängslan och depression<br />
Ofta relativt bevarad personlighet och fasad.<br />
Symtom vid skador i pannloben – frontallobssyndrom<br />
Denna symtomprofil förekommer främst vid degenerativa sjukdomar som drabbar pannloberna.<br />
Den är också typisk vid alkoholorsakad demens och kan förekomma efter svåra<br />
skallskador. Nedsatt motivation, nedsatt initiativförmåga, koncentrationssvårigheter. Relativt<br />
välbevarat närminne och rumslig orientering. Emotionell avtrubbning, nedsatt inlevelseförmåga,<br />
indifferens. Bristande emotionell och beteendemässig kontroll, ohämmat eller<br />
asocialt beteende, ibland ökande missbruk. Sviktande omdöme och självkritik, bristande<br />
sjukdomsinsikt. Förändrat stämningsläge, förhöjt euforiskt eller sänkt med depression och<br />
apati. Motoriska talstörningar, torftigt språk, stereotypt, upprepande tal, minskat spontant tal,<br />
efterhand mutism (stumhet). Rörelsestörningar med avtagande psykomotorik ”kroppsspråk”<br />
och mimik, stereotypa beteenden, rigiditet (stelhet) och rörelsearmod. Perseveration, upprepningstendens.<br />
Förändrat oralt och sexuellt beteende (vid avancerad symtombild).<br />
Symtom vid skador i inre delarna av hjärnan<br />
- subkortikalt hjärnskadesyndrom<br />
Denna symtomprofil förekommer vid utbredda djupa skador i storhjärnans vita substans<br />
och/eller djupa kärnstrukturer. T.ex. vid vaskulär demens beroende på småkärlssjukdom, vid<br />
så kallad normaltryckshydrocefalus samt vid primära degenerativa demenssjukdomar såsom<br />
progressiv supranukleär pares, kortikobasal degeneration, i vissa fall av Parkinsons sjukdom<br />
samt vid Huntingtons sjukdom.<br />
Psykisk och psykomotorisk förlångsamning. Initiativförmågan ofta nedsatt. Tankeförmåga,<br />
minne, språkliga och visuospatiala funktioner är ofta innehållsmässigt relativt välbevarade<br />
men förlångsammade. Stämningsläget i regel sänkt och depression är vanligt. Generellt<br />
förlångsammat rörelsemönster. Muskelstelhet och motstånd vid rörelser (rigiditet),<br />
förminskade, tröga viljemässiga rörelser (hypokinesi). Förändrat gångmönster med<br />
startsvårighet, korta steg och stel kroppshållning, framåtböjd eller statyliknande upprätt.<br />
Vid vissa sjukdomar: ofrivilliga rörelser, t.ex. tremor vid Parkinsonism eller koreoatetos<br />
(vinkande eller ormande rörelsemönster) vid Huntingtons sjukdom.<br />
Förlamningssymtom, svaghet och spasticitet framför allt i benen. Babinskifenomen,<br />
subklonus, livlig reflexaktivitet. Tröga och inskränkta ögonrörelser. Snubblande, entonigt<br />
eller svårartikulerat tal. Trög sväljning, stegrad masseterreflex, primitivreflexer.<br />
Symtom vid allmänintellektuell störning<br />
- globalt hjärnskadesyndrom<br />
Denna symtomprofil förekommer vid diffusa och utbredda hjärnskador, t.ex. resttillstånd<br />
efter hjärtstopp eller skallskada vid trafikolycka.<br />
Sidan 22 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Minnesstörning och ett eller flera av följande statusfynd:<br />
• Nedsatt abstraktionsförmåga, nedsatt numerisk förmåga.<br />
• Nedsatt ordspråksförståelse, nedsatt logisk förmåga.<br />
• Anomi, benämningssvårigheter.<br />
• Desorientering i tid och rum.<br />
• Visuospatial störning, Förmåga att genom synen uppfatta och agera i rumsliga<br />
sammanhang (i test visas den genom förmåga att avbilda en kub och/eller läsa av en<br />
klocka).<br />
<strong>Demens</strong> före 65 års ålder<br />
I Sverige beräknas det idag finnas cirka 8 700 personer med demens i åldersgrupperna före<br />
65 år. I Sjuhäradsområdet finns omkring 200 personer med demens i åldrarna under 65 år.<br />
Risken att drabbas av en demenssjukdom i unga år har inte ökat men med hjälp av bättre<br />
diagnosmetoder och bättre kunskap om demenssjukdomarna har man idag större möjlighet<br />
att tidigt identifiera en demenssjukdom även hos unga (under 65 år).<br />
Tidig diagnostik av yngre kräver bred kompetens. Det gäller t.ex. att skilja ut depression från<br />
Alzheimersdemens och vid manodepressiv sjukdom skilja ut den från frontallobsdemens. Det<br />
är inte alltid så att personen själv förstår eller känner att det är något fel och det är kanske<br />
inte en demenssjukdom omgivningen tänker på. Det dagliga livet med arbete och ansvar för<br />
familj, kanske minderåriga barn, ställer höga krav på att den intellektuella kapaciteten är<br />
intakt. De första symtomen visar sig ofta i arbetslivet. Ofta förväxlas de första tecknen på<br />
demens med ångest, depression, kroppsliga sjukdomar, alkoholproblem, svår livssituation,<br />
stress, migrän, eller klimakteriebesvär.<br />
Det är viktigt med tidig diagnos som kan ge personen adekvat vård och rätt insatser för att<br />
undvika kränkningar och felaktiga beslut. I den tidiga sjukdomsutvecklingen kan man ofta<br />
fungera helt normalt i tillfälliga kontakter även om det är tydliga problem i den dagliga<br />
samvaron.<br />
Möjlighet till aktivitet och arbete utanför hemmet är av stor känslomässig betydelse. Det är<br />
därför angeläget att ge den sjuke möjlighet att under en tid behålla kontakten med yrkeslivet<br />
för att så småningom under värdiga former kunna avsluta det. Yngre personer med<br />
demenssjukdom kan efter behovsbedömning få personlig assistent enligt. LSS (Lagen om<br />
stöd och service till vissa funktionshindrade) [10]. Vanliga kommunala insatser som<br />
dagverksamhet, hemtjänst och boende är sällan anpassade till yngres behov.<br />
Familjen drabbas hårt och delvis annorlunda än när sjukdomen debuterar i högre ålder.<br />
Därför är det viktigt att tänka på att anpassa information och stöd utifrån patientens och<br />
familjens livssituation och det kan t.ex. gälla att informera/samarbeta med försäkringskassan,<br />
företagshälsovård, socialsekreterare, överförmyndare, skola, arbetsplats. Det är viktigt att det<br />
utses en kontaktperson som håller i kontakter, som en ”spindel i nätet” så att patient/<br />
närstående inte ska behöva ha många olika kontakter efter diagnos.<br />
Det finns olika former av nätverk för drabbade närstående till yngre personer med<br />
demenssjukdom t.ex. via Internet [2].<br />
Sidan 23 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Lästips för barn och ungdom<br />
• Embink-Lannersten, E. Huvudsaken. Alfabeta.<br />
• Laurin, Anna-Lena. Sång till mormor. Förlag ”Vakna min bulle”.<br />
• Skote, I Skote, Inger. Gå inte ifrån mig. Nordstedt.<br />
• www.unganhorig.se<br />
• www.octopus.se<br />
Film<br />
• Alzheimersföreningen i Sverige. Ung anhörig. Film om unga anhöriga till dementa.<br />
Lund.<br />
Sidan 24 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Kapitel 3<br />
- Utredning<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Vid demenssjukdom är en diagnos viktig, så tidigt som möjligt, och ger en förklaring till<br />
den upplevda oförmågan. Erfarenheter visar att det finns en tendens att allt fler yngre<br />
personer söker hjälp för minnesstörning. I vissa fall finns en rädsla att bli dement utan<br />
påvisbar organisk skada. Cirka 15-20 % har andra sjukdomar och tillstånd som i flertal fall<br />
är behandlingsbara. Ungefär 80-85 % av alla som utvecklar demenssymtom har en obotlig<br />
demenssjukdom som bakomliggande förklaring till sina symtom.<br />
Varför utreda i tidigt skede?<br />
De senaste åren har behovet av tidig utredning ökat genom att allmänheten har skaffat sig en<br />
ökad kunskap om demenssjukdomar. Kunskapen gör att man söker hjälp i ett tidigare skede,<br />
många gånger för att få möjlighet att pröva bromsmedicinering och för att få stöd.<br />
Efter utredning är det viktigt att få komma på återbesök för att få information om sjukdomen<br />
och även få kontakt med en demenskunnig vårdare. Genom en tidig diagnostisering kan<br />
personen med demens få hjälp att bearbeta sin situation och också handledning i hur de kan<br />
leva ett bra liv med sitt handikapp. Exempelvis handledning i att skapa rutiner och att få<br />
utprovat kognitiva hjälpmedel för att underlätta ett självständigt liv. Personen med demens<br />
liksom deras närstående kan också ha hjälp av att träffa andra i samma situation för att utbyta<br />
erfarenheter och stöd. Nätverk kan förmedlas av vården genom demenssjuksköterskor och<br />
anhörigstöd som har erfarenheter av personer med demens och kan hjälpa till att skapa<br />
grupper och nätverk för att ge stöd till dem och deras närstående.<br />
De som söker tidigt för sina minnesproblem vill ofta prata om dessa, få bekräftat vad det<br />
handlar om och få förståelse, det är viktigt att deras oro tas på allvar och utredning påbörjas.<br />
Efter intervjuer och erfarenheter från att möta personer med demens i tidigt skede har Nolan<br />
beskrivit upplevelser av att få minnesproblem ur den drabbades perspektiv.<br />
Misstag – märker själv att man gör misstag.<br />
Misstanke – misstänker att något är fel.<br />
Hemlighållande – skäms för sina problem.<br />
Avslöjande – blir avslöjad av omgivningen.<br />
Bekräftande – söker utredning, får bekräftelse på misstanken om sjukdomen vilket är<br />
avlastande.<br />
Fortlevande – anpassar sig till sin situation.<br />
Oordning – beroende av andra för att klara vardagen.<br />
Försämring – blir helt beroende av andra.<br />
Död – rädsla, försoning.<br />
När vård söks har personen redan länge levt med sin sjukdom varför det är viktigt att få<br />
snabb hjälp med utredning [12].<br />
Sidan 25 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Syfte med demensutredning<br />
<strong>Demens</strong>misstänkta symtom ska utredas i syfte att:<br />
• Ge svar på de frågor och den oro som patienten och närstående har.<br />
• Påvisa demenstillstånd genom att kartlägga symtom och funktionshinder.<br />
• Utesluta andra sjukdomstillstånd.<br />
• Ge underlag för planering av behandling, omvårdnad och boende.<br />
• Få underlag för information till närstående och berörd personal.<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
<strong>Demens</strong>utredningen har tre steg. Syftet med det första steget är att fastställa om det finns<br />
tecken på demenssjukdom. I andra steget görs försök att fastställa vilken sjukdom som ligger<br />
bakom. I det tredje steget i utredningen sker en bedömning om det finns andra komplicerande<br />
tillstånd. Det kan vara andra sjukdomar, t.ex. diabetes, stroke, förvirring, depression,<br />
vanföreställningar aggressivitet.<br />
Symtom som bör utredas vid misstanke om demens<br />
Markant och tilltagande glömska - om glömskan tydligt ökar under en överskådlig<br />
tidsperiod (månad – något år) och glömskan försvårar eller hindrar vardagsaktiviteter bör<br />
det föranleda sjukdomsmisstanke och utredas.<br />
Språkliga funktionsstörningar – ökad svårighet att uttrycka sig i tal eller skrift, att hitta<br />
bärande ord eller nyanser i meningar, användning av fel ord, begränsat ordförråd.<br />
Försämrad räkneförmåga – problem med att räkna fel, inte förstå pengars värde, inte<br />
klara bankärenden längre.<br />
Störningar i den rumsliga förmågan – tendens att gå vilse eller svårigheter att orientera<br />
sig i okända och även välbekanta miljöer.<br />
Praktiska problem – svårigheter att använda t.ex. redskap, maskiner, oförmåga att förstå<br />
instruktioner, svårigheter att känna igen bekanta personer eller föremål.<br />
Känslomässiga förändringar – t.ex. avtagande förmåga till engagemang och inlevelse,<br />
tilltagande likgiltighet och självupptagenhet, initiativlöshet, försämrad förmåga till<br />
självständighet.<br />
Försämrad koncentrationsförmåga – t.ex. distraheras lätt av ovidkommande störningar,<br />
svårighet att följa med i samtal med flera personer.<br />
Insiktsbrist – ingen insikt om sina symtom. Skyller på trötthet eller någon annan konkret<br />
orsak för att dölja sina symtom.<br />
Upprepade förvirringstillstånd – vid hastiga förändringar i livssituationen eller sjukdom.<br />
Sidan 26 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Basal medicinsk utredning<br />
Ansvaret för att utreda misstänkta demenssjukdomar åvilar hälso- och sjukvården. Den<br />
basala utredningen ska göras av primärvård. Annan vårdgivare kan, med personens<br />
samtycke, ta kontakt med primärvård för att initiera en utredning. När det gäller<br />
”utskrivningsklar patient från sjukhus” används dokumentet ”Samordnad vårdplan”.<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
När den basala utredningen ger en tydlig klinisk bild av demenssjukdom ställs diagnos och<br />
utredningsfasen avslutas. Primärvårdens ansvar fortsätter kring uppföljning av medicinering<br />
och rehabilitering. När patienten är i behov av kommunala insatser överflyttas omvårdnadsoch<br />
rehabiliteringsansvaret till kommunen. I de fall primärvården remitterar patienten till<br />
specialistklinik och patienten återremitteras kvarstår primärvårdens uppföljningsansvar som<br />
tidigare.<br />
Sjukdomshistoria<br />
En samlad bild med utvecklingen av symtomen, tidigare sjukdomar och ärftlighet är den<br />
viktigaste delen av demensutredningen. Patienten kan inte alltid själv ge en bild av sina<br />
problem. En närståendes beskrivning är ofta nödvändig.<br />
Kroppsundersökning<br />
Kroppsundersökningen i en demensundersökning fokuseras dels på att finna avvikelser<br />
i nervsystemet, men också på att finna tecken på hjärt-, kärlsjukdom, eventuell struma, olika<br />
bristsymtom m.m.<br />
Psykiskt status<br />
Undersökningar och tester för att utesluta andra sjukdomar och tillstånd som depression,<br />
förvirringstillstånd och psykotiska symtom.<br />
Test av intellektuella/kognitiva funktioner<br />
Ingen test kan ensamt användas för diagnos utan dessa ingår i en helhetsbedömning på bas av<br />
den totala utredningen. Enklare kognitiva tester som ”klocktest” och MMT (Mini Mental<br />
Test) kan utföras i primärvården eller på motsvarande nivå för att göra ett första urval av<br />
patienter för eventuell fortsatt utredning” enligt SBU-rapport [1]. Det finns inget enkelt och<br />
tillförlitligt test som kan identifiera demenssjukdom i ett tidigt skede. De vanligaste kognitiva<br />
testerna samt aktivitets- och funktionstester finns presenterade i bilaga 2.<br />
Laboratorieprover<br />
Laboratorieprover syftar till att identifiera sjukdomar som kan påverka mentala funktioner<br />
(bilaga 1).<br />
Avbildning av hjärnan<br />
Datortomografi (Cerebral tomografi - CT-skalle, CT-hjärna) bör ofta göras också vid basala<br />
demensutredningar [1] för att utesluta sekundära sjukdomstillstånd som t.ex. tumörer,<br />
subduralhematom och vattenskalle.<br />
Sidan 27 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Bilagor<br />
• Bilaga 1, Basal demensutredning, mall för klinisk undersökning.<br />
• Bilaga 2, Kognitiva tester samt aktivitets- och funktionsbedömningar.<br />
Lästips<br />
• Marcusson.J., Passant. U, Wahlund. L-O, Wallin.A. Minnestörning och demens –<br />
utredning och handläggning. DMF. Det mångkulturella förlaget 1998.<br />
<strong>Demens</strong>utredning på specialistnivå<br />
Specialistutredningens målsättning<br />
I vissa fall av misstänkt demenssjukdom med komplicerad sjukdomsbild är det svårt att<br />
komma fram till diagnos inom primärvård eller öppenvårdspsykiatri. Dessa patienter kan<br />
remitteras för högspecialiserad utredning. Huvuddelen av dessa utredningar görs på<br />
Neuropsykiatriska utredningsenheten. En del utredningar görs även på Neurologkliniken i<br />
de fall då det rör sig om en känd eller misstänkt neurologisk grundsjukdom, t.ex. Parkinsons<br />
sjukdom eller Huntingtons sjukdom. Gränsdragningen är givetvis inte självklar, eftersom<br />
även dessa sjukdomstillstånd kan debutera med diffusa symtom.<br />
Innan remiss skrivs för utredning på Neuropsykiatriska utredningsenheten bör basutredning<br />
enligt nivå 1 vara gjord. Remiss till specialistutredning är aktuell då det rör sig om:<br />
• Yngre patienter med misstänkt Alzheimers sjukdom, dvs presenil debut (
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
• Noggrann objektivanamnes, framför allt från närstående.<br />
• Somatisk undersökning.<br />
• Psykiatrisk bedömning.<br />
• Utvidgad provtagning, labprover.<br />
• Vid behov EKG.<br />
• Lumbalpunktion med likvoranalys.<br />
• Utvidgad fysikalisk undersökning, radiologiska/fysiologiska tekniker.<br />
• Noggrann neuropsykologisk testning.<br />
Mer om utredningsmomenten<br />
Anamnes tas av både patient och närstående. Viktiga delar i bedömningen är att få en bild<br />
av patientens aktuella funktionsnivå jämfört med tidigare och förloppet över tid, där<br />
upplysningar från närstående eller andra personer som känner patienten väl är värdefulla.<br />
Här används bl.a. Ragnar Åstrands intervjuformulär som ett instrument. Genomgång av<br />
tidigare journaler görs.<br />
Vid läkarbesök hos psykiater görs somatiskt status samt en psykiatrisk bedömning. Den<br />
psykiatriska bedömningen syftar till att få översiktlig uppfattning av patientens kognitiva<br />
förmågor, samt en allmänpsykiatrisk bedömning inriktad på psykiatrisk differentialdiagnostik.<br />
Som hjälpmedel kan användas olika intervjuformulär och skattningsskalor,<br />
t.ex. MINI, BDI, MADRS, SCID.<br />
Tidigare blodprovstagning kan behöva kompletteras för att utesluta underliggande somatisk<br />
sjukdom. Serologi för Borrelia, HIV och Lues brukar tas. ApoE-gentypning tas eventuellt vid<br />
ärftlighet, men är inte diagnostiskt.<br />
Radiologiska/fysiologiska undersökningar<br />
• CT hjärna, kan visa atrofier, infarkter, vitsubstansskador. Viktigt för att utesluta<br />
hjärntumör, normaltryckshydrocefalus, blödning (kroniskt subduralhematom).<br />
• MRT hjärna. Visar tydligare subkortikala och eventuellt tidiga förändringar medialt<br />
temporalt.<br />
• Cerebralt blodflöde i form av SPECT.<br />
• Blodflödet visar störningar i hjärnans funktion, ej direkta strukturella förändringar. Vid<br />
svårdiagnosticerade tillstånd är SPECT-undersökning ett komplement. Blodflödesförändringar<br />
kan ses i tidiga skeden, där inte CT eller MRT visat någon patologi.<br />
• EEG, används också som komplement. Är inte specifikt, men kan ge fingervisningar om<br />
hjärnpåverkan då man ser förlångsammad grundrytm och inslag av lågfrekvent aktivitet.<br />
Uteslutande av epileptiform aktivitet.<br />
Neuropsykologisk bedömning syftar till att klarlägga om det föreligger nedsättningar i<br />
minne eller andra kognitiva funktioner utöver det normala för åldern. Testning av kognitiva<br />
funktioner inbegriper:<br />
• Allmänintellektuell förmåga (genomsnittlig begåvningsnivå)<br />
Sidan 29 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
• Minne (verbalt och icke-verbalt, inlärningsförmåga, retention, rekognition)<br />
• Språklig förmåga (benämningsförmåga, dysfasi, språkförståelse)<br />
• Räkneförmåga<br />
• Visuospatial förmåga (rumslig uppfattning, orienteringsförmåga, igenkänningsförmåga<br />
av föremål)<br />
• Exekutiva funktioner (initieringsförmåga, logiskt tänkande, rimlighetsbedömning,<br />
komplex sammanhangsuppfattning, tankeflexibilitet, effektivitet)<br />
• Psykomotorisk funktion (psykomotoriskt tempo, apraxi)<br />
• Uppmärksamhet och koncentrationsförmåga.<br />
Testresultat värderas utifrån funktionsnivå, för den enskilda individen i jämförelse med<br />
tidigare prestationer i livet (t.ex. utbildningsnivå, yrkesliv, vardagsfunktion, speciella<br />
talanger m.m.) samt från resultat på test som är motståndskraftiga mot demenspåverkan.<br />
Analys av vilken sorts felsvar som är utmärkande för patienten, samt klinisk observation av<br />
beteende och förhållningssätt i testsituationen bidrar till helhetsbedömningen. Den neuropsykologiska<br />
profilen kan förutom att belägga kognitiv nedsättning även bidra till att bedöma<br />
vilken typ av demens som föreligger.<br />
Om likvor-undersökning<br />
Undersökning av likvor (cerebrospinal-vätskan) görs genom lumbalpunktion. En nål sticks<br />
in mellan ett par kotor i ländryggen och en liten mängd cerebrospinalvätska tappas ut. I<br />
denna kan mätas ämnen som förekommer vid demenssjukdomar och andra sjukdomar i<br />
centrala nervsystemet.<br />
Olika nedbrytningsprodukter som bildas vid nervcellsdöd och andra patologiska processer<br />
kan tala för demenssjukdom, så kallade demensmarkörer. Man mäter total-Tau, fosfo-Tau,<br />
och beta-amyloid. Ett speciellt mönster av dessa ses vid Alzheimers sjukdom; förhöjt total-<br />
Tau, förhöjt fosfo-Tau, sänkt beta-amyloid. Detta mönster ses inte lika tydligt vid andra<br />
demenssjukdomar. Förhöjt total-Tau kan också ses vid andra tillstånd av hjärnskada, t.ex.<br />
akut trauma eller stroke.<br />
Även andra ämnen kan analyseras i cerebrospinal-vätskan som kan tala för om det finns<br />
vaskulära skador, inflammatoriska tillstånd eller infektioner.<br />
Likvor-undersökningen är mycket användbar för att identifiera demenssjukdomar och för<br />
differentialdiagnostik mellan olika demenssjukdomar gentemot andra tillstånd. Förändringarna<br />
vid Alzheimers sjukdom ses tidigt i förloppet, ibland innan demenstillståndet är<br />
fullt utvecklat.<br />
Diagnostik och uppföljning<br />
Den slutliga diagnostiken är en sammanvägning av resultaten. Diagnosen är ett kliniskt<br />
ställningstagande. Enbart neuropsykologisk testning är inte diagnostiskt, utan en pusselbit<br />
i helhetsbilden. Förloppet av en sjukdomsutveckling är en viktig faktor i bedömning.<br />
Resultaten måste värderas utifrån patientens tidigare förmåga och funktionsnivå, då en<br />
demensdiagnos alltid innebär en förlust av tidigare förmåga. I värderingen är det därför<br />
Sidan 30 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
viktigt att få en objektiv bild av hur patienten fungerar i nuläget i förhållande till hur det<br />
har varit tidigare. Här är intervjuer med närstående viktig.<br />
En demensdiagnos innebär alltid en form av kris för patienten. Det handlar om att få ett<br />
tydligt besked om att man drabbats av en förlust av sin tidigare förmåga på olika plan. Det<br />
innebär att anpassa sig efter helt nya förutsättningar. De flesta demenstillstånd är progressiva,<br />
vilket väcker oro och frågor om hur livet kommer att se ut i framtiden. Även för närstående<br />
innebär det många svåra frågor.<br />
I detta läge är patienten i behov av mycket stöd. Det är vår uppfattning att patienten oftast<br />
mår bra av tydlig information. Denna information kan behöva levereras i flera omgångar. Det<br />
kan vara svårt att ta till sig allt vid ett besök. Patienten och närstående erbjuds i de flesta fall<br />
något eller några uppföljande besök hos oss för att få tillräcklig information och vid behov<br />
stöd i en akut kris. Patient och närstående kan få tid till kurator för att få ytterligare<br />
information om möjlighet till stöd från kommun, god man eller speciellt stöd enligt LSS och<br />
om patientföreningar och anhörigstöd.<br />
Det är också viktigt att patienten vet hur uppföljningen längre fram kommer att se ut, vem<br />
man kommer att träffa i fortsättningen, vad som kan göras, vem patient eller närstående kan<br />
vända sig till med frågor. Det kommer att behövas en kontakt som varar under längre tid,<br />
oftast många år. Det är därför viktigt att etablera kontakt med uppföljande läkare, som oftast<br />
är distriktsläkare och annan person, t.ex. kommunsköterska eller demenssköterska.<br />
Patienter med MCI-diagnos som bedöms har risk för att utveckla demens, kallas vanligen till<br />
ny testning och bedömning efter cirka ett år för att utvärdera om det skett någon progress<br />
samt bedömning av om medicinsk behandling bör sättas in.<br />
Mer om utredningen vid olika demenstillstånd<br />
Alzheimers sjukdom<br />
Alzheimers sjukdom med presenil debut, före 65 års ålder, är ovanlig. Vid presenil debut är<br />
sjukdomsförloppet ofta snabbare och det finns en större korrelation till ärftlighet. Eftersom<br />
patienten är yngre, i arbetsför ålder, märks svårigheter tidigt, men kan ha en diffus karaktär.<br />
Det kan röra sig om lättare minnessvårigheter, svårigheter att hitta ord eller komma ihåg<br />
namn. Koncentrationssvårighet och bristande simultankapacitet är vanligt. Att skilja<br />
demenssjukdom från depression eller andra psykiska problem kan vara svårt. Här behövs<br />
ofta en tidig specialistutredning.<br />
I den äldre åldersgruppen är det vanligt med lättare kognitiva svårigheter, speciellt minnesstörningar.<br />
Det kan vara svårt att avgöra om det rör sig om en tidig demensutveckling eller<br />
normal åldersglömska. MMT-värdet kan vara ett riktmärke för den kognitiva nedsättningen,<br />
men är inte diagnostiskt. Vid subjektiva minnesstörningar med lätta eller inga sänkningar på<br />
MMT (25-30 poäng) rekommenderas nivå 1-utredning och att patienten initialt följs inom<br />
primärvården. I komplicerade fall, då progressen är svårbedömd och då det finns differentialdiagnostiska<br />
svårigheter kan remittering till specialistutredning bli aktuell.<br />
Vid neuropsykiatrisk specialistutredning av misstänkt tidig Alzheimers sjukdom baseras<br />
bedömningen på faktorer som:<br />
Sidan 31 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
• Ärftlighet. Vid presenil Alzheimers sjukdom är ärftligheten mycket hög.<br />
• Förlopp. Förloppet vid Alzheimers sjukdom är successivt, smygande. Vid presenil debut<br />
är förloppet snabbare än vid senil debut.<br />
• Somatisk differentialdiagnostik. Status kan visa tecken på fokalneurologiska symtom,<br />
muskelsjukdomar, motoriska störningar, t.ex. Parkinsons sjukdom, Lewy body-demens.<br />
Blodprover kan visa behandlingsbara sjukdomar, såsom hypotyreos, B12-brist. Serologi<br />
tas för Borrelia, HIV och Lues, som i sällsynta fall kan leda till demenssjukdomar.<br />
• Psykiatrisk differentialdiagnostik gentemot t.ex. depression, utmattningssyndrom,<br />
somatoforma syndrom, paranoida tillstånd eller annan psykos.<br />
• Radiologi och neurofysiologi. CT kan visa atrofier, men är oftast normal. MRT kan ge<br />
en tydligare bild. SPECT kan visa flödesavvikelser i mediala temporala delar vid tidiga<br />
skeden av Alzheimers sjukdom. EEG kan visa lågfrekvent aktivitet speciellt temporalt.<br />
• Likvor-undersökning. Detta är ett viktigt instrument i tidig differentialdiagnostik mellan<br />
olika demensformer och andra tillstånd. Vid Alzheimers sjukdom ses ofta ett speciellt<br />
mönster av demensmarkörerna, förhöjt totalt-Tau, förhöjt fosforylerat-Tau och sänkt<br />
beta-amyloid. Observera: vid depression ses ingen avvikelse av demensmarkörer. Kan<br />
även differentiera gentemot infektioner, immunopatier.<br />
• Neuropsykologisk testning: Graden av kognitiv nedsättning är avgörande för om<br />
diagnosen demens kan ställas. Mönstret av kognitiv nedsättning är vägledande i<br />
differentialdiagnostiken mellan olika demenssjukdomar. Vid Alzheimers sjukdom ses<br />
vanligen nedsatt nyinlärningsförmåga (närminnesstörning), benämningssvårigheter och<br />
svårigheter att snabbt skifta uppmärksamhet, samt störningar i rumsuppfattning och<br />
apraxi.<br />
Vaskulär demens<br />
Diagnostik av vaskulära demens baseras på faktorer som:<br />
• Symtombild<br />
Vid multiinfarktdemens förekommer fokala neurologiska symtom och den kognitiva<br />
funktionsnedsättningen kan vara mer lokaliserad i sin art, åtminstone i tidiga skeden.<br />
Emotionella störningar, depression och nattlig konfusion är vanligt. Typiska symtom<br />
vid subkortikala syndrom är psykisk förlångsamning, initiativsvårigheter, trötthet,<br />
emotionell avflackning, extrapyrimidala symtom t.ex. rigiditet, hypokinesi och gångrubbning<br />
med korta steg, pseudobulbära symtom (dysartri, dysfagi). Ofta ej så uttalad<br />
minnesstörning och inga tecken på afasi, agnosi och apraxi.<br />
• Förlopp<br />
Stegvis insjuknande. Debuten kan ske plötsligt. Akut försämringar i samband med<br />
cerebrala incidenter. Det kan finnas stationära perioder.<br />
• Fokalneurologisk patologi vid neurologstatus. Exempelvis pareser, livliga<br />
extremitetsreflexer, positiv Babinsky, hemianopsi.<br />
• Tidigare genomgången TIA eller stroke.<br />
• Förekomst av kardiovaskulär sjukdom som tidigare hjärtinfarkt, angina pectoris,<br />
claudicatio intermittens talar för att det finns en generell påverkan på hjärt-/kärlsystemet.<br />
Kardiovaskulära riskfaktorer såsom högt blodtryck, hyperkolesterolemi, diabetes,<br />
rökning.<br />
Sidan 32 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
• CT eller MRT. Här kan ses kortikala infarkter, lakunära infarkter, vitsubstansskador.<br />
• Blodflödesmätning (SPECT)<br />
Detta kan vara ett komplement, men oftast är bilden tydlig utan blodflödesmätning. Man<br />
kan upptäcka sukortikal flödesreduktion (som inte ses på andra undersökningar).<br />
• Likvor-undersökning. Här ses ofta skada på blod-hjärnbarriären. Man ser inget typiskt<br />
Alzheimer-mönster på demensmarkörer, eventuellt lätt förhöjt total-Tau.<br />
• Neuropsykologisk/kognitiv testning<br />
Mer avgränsade svårigheter kan ses och beror på lokalisationen av vaskulära skador.<br />
Psykisk förlångsamning vid subcorticala syndrom. Minnesstörningen är inte så uttalad.<br />
Påminnelser och minnesstöd hjälper minnesfunktionen mer än vid Alzheimers sjukdom.<br />
• Hachinski score<br />
Olika cerebrovaskulära faktorer klassas och man får fram ett sannolikhetsvärde för hur<br />
troligt det är att det rör sig om vaskulär demens (gäller multiinfarktdemens).<br />
Diagnostiken är en sammanvägning av den totala bilden. Tydligt inslag av vaskulära faktorer<br />
talar för större sannolikhet för vaskulär demens. Enligt internationella forskningskriterier,<br />
(NINDS-AIREN-kriterier) talar man om tre grupper: möjlig, trolig och definitiv vaskulär<br />
demens.<br />
Gränsdragningen gentemot Alzheimers sjukdom (och andra demensformer) kan vara svår,<br />
eftersom den kliniska bilden inte alltid är tydlig. Kardiovaskulära riskfaktorer har visat sig<br />
vara riskfaktorer även för Alzheimers sjukdom. Generella tecken på kardiovaskulär sjukdom<br />
är vanliga i högre åldrar och kan förekomma parallellt med Alzheimerutveckling.<br />
Vitsubstansskador, som ofta ses på CT, är vanligt förekommande och är i sig inte tillräckligt<br />
för att ställa diagnosen vaskulär demens. Då det förekommer en symtombild som talar för<br />
Alzheimers sjukdom, men med samtidig förekomst av flera cerebrovaskulära sjukdomstecken<br />
kan det vara omöjligt att skilja tillstånden och man talar då om mixed dementia.<br />
Inom forskningen lär vi oss allt mer om de faktorer som har betydelse vid demenssjukdomar.<br />
Hur klassificeringen sker för vaskulära demenser skiljer sig mycket mellan olika studier.<br />
Vissa forskare menar att vaskulära demenser är betydligt vanligare än vad som tidigare<br />
beskrivits. Vissa studier har också visat effekt av acetylcholinesterashämmare även vid<br />
vaskulära demenser.<br />
Frontotemporal demens<br />
Diagnosen ställs genom:<br />
• Typiska symtom och beteenden.<br />
• CT hjärna. Visar ibland frontal atrofi, men kan vara normal.<br />
• EEG. Ibland patologisk, lågfrekvent aktivitet över frontal och temporalregioner.<br />
• SPECT. Kan visa lågflödesområden frontalt och temporalt, men även i centrala delar och<br />
basala delar, såsom basala ganglier.<br />
• Likvor-undersökning: Kan vara normal, eventuellt lätt ökat total-Tau. Visar inget typiskt<br />
Alzheimermönster.<br />
Sidan 33 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
• Neuropsykologisk testning: exekutiva svårigheter, koncentrationsstörning, nedsatt<br />
snabbhet, bristande omdöme, nedsatt insikt, men bättre bevarad visuospatial förmåga än<br />
vid Alzheimersdemens.<br />
Sidan 34 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Kapitel 4<br />
– Behandling<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Medicinsk behandling<br />
Grundläggande syften med vård- och behandlingsåtgärder vid demens är att söka lindra<br />
och bromsa sjukdomsutvecklingen och att hjälpa den sjuke till bästa möjliga livskvalitet.<br />
Behandlingsinsatserna måste individualiseras med hänsyn till typ av demenssjukdom,<br />
sjukdomsstadium, och Beteendestörningar och Psykiska Symtom vid <strong>Demens</strong>sjukdom<br />
(BPSD).<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Läkemedelsöversyn<br />
Extra försiktighet med läkemedelsbehandling är alltid motiverat vid demenssjukdom. Vissa<br />
läkemedel är olämpliga vid demens eftersom de kan förvärra minnesstörningar och ge<br />
förvirringstendens. Exempel på sådana läkemedel är psykofarmaka inom de traditionella<br />
neuroleptika- och bensodiazepingrupperna. Interaktioner mellan olika läkemedel kan också<br />
medföra risker. Exempel på läkemedel som orsakar förvirring/konfusion är antikolinergika,<br />
L-dopa, steroider, tricykliska antidepressiva, blåsrelaxerande medel, betablockerare,<br />
morfinpreparat, NSAID, digitalis [13].<br />
Sjukdomsspecifik läkemedelsbehandling vid MCI<br />
Vid subjektiva minnesstörningar med lätta eller inga sänkningar på MMT-skalan (25-29<br />
poäng) rekommenderas basal utredning och att patienten initialt följs upp i primärvården.<br />
Läkemedelsbehandling med acetylcholinesterashämmare är inte indicerad vid enbart MCI.<br />
Sjukdomsspecifik läkemedelsbehandling vid Alzheimers<br />
sjukdom<br />
Än så länge finns bara symtomatisk behandling för Alzheimers sjukdom. De godkända<br />
läkemedlen (bromsläkemedel) hämmar enzymet acetylkolinesteras, som bryter ner signalsubstansen<br />
acetylkolin. Behandlingen påverkar de intellektuella symtomen, men har ingen<br />
effekt på grundsjukdomen. Alla kognitiva funktioner är beroende av aktiviteter i hjärnans<br />
transmittorsystem. Medlen har troligtvis effekt vid Alzheimers sjukdom med cerebovaskulär<br />
sjukdom och på beteendestörningar vid Alzheimers sjukdom. Läkemedelsstudier visar effekt<br />
hos 25-40 % av patienterna, beroende på mätmetod men placeboeffekten är betydande,<br />
5-15 %.<br />
Utredning - ska alltid ske före behandling.<br />
Behandling - Det finns idag tre godkända läkemedel: donepazil (Aricept), rivastigmin<br />
(Exelon) och galantamin (Reminyl) med indikation, mild till måttlig demens. Läkemedlet<br />
memantin (Ebixa), har indikationen måttlig till svår demens. I FASS [14] och Läkemedelsboken<br />
[10] finns riktlinjer för behandling och dosjustering.<br />
Behandlingseffekt – eftersom Alzheimer är en progressiv sjukdom räknas oförändrad/stabil<br />
funktionsnivå som positiv och eftersträvansvärd effekt. Bedömning av behandlingseffekter<br />
ska alltid vara individuella och hänsyn ska tas till hur patienten klarar sin vardag och sociala<br />
Sidan 35 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
relationer. En klinisk erfarenhet är att de patienter som svarar på behandlingen ofta uppvisar<br />
en förbättring av initiativförmåga, social närvarokänsla och uppmärksamhet. När det gäller<br />
ADL visar undersökningar att patienter som är behandlade med ”bromsläkemedel” försämras<br />
långsammare än de som fått placebo. Även en liten positiv effekt kan hos många patienter<br />
vara av stort värde.<br />
Utvärdering och uppföljning – av kognitiva funktioner ska ske efter tre och sex månader,<br />
därefter på årlig basis. Det finns idag inga metoder att bedöma i förväg om patienten kommer<br />
att få effekt av behandlingen. En individuell utvärdering av effekten är nödvändig.<br />
Utvärdering av behandling kan tidigast göras efter 6 månader.<br />
Behandlingslängd – Behandling med kolinesterashämmare är en långtidsbehandling som<br />
bör fortsätta så länge det bedöms kliniskt relevant. Vid uppenbar bristande effekt, intolerans,<br />
annan nödvändig medicinering eller om uppföljningsmöjligheter saknas, bör behandlingen<br />
avbrytas eller i vissa fall ett preparatbyte övervägas. Medicineringen bör om möjligt inte ske<br />
samtidigt med andra plötsliga eller omfattande psykosociala förändringar (t.ex. flytt till<br />
gruppboende), då detta försvårar bedömningen av den terapeutiska effekten. Beslut om<br />
utsättning bör ske i samråd med närstående. Kontroll bör ske tre till fyra veckor efter<br />
utsättning. Vid påtaglig försämring bör läkemedlet återinsättas.<br />
Sjukdomsspecifik läkemedelsbehandling vid frontallobsdemens<br />
Sjukdomsspecifik läkemedelsbehandling saknas. Symtom som ångest, rastlöshet, depression<br />
och hallucinationer kan vara tillgängliga för läkemedelsbehandling, se BPSD-avsnittet i<br />
Apotekets läkemedelsbok [10].<br />
Sjukdomsspecifik läkemedelsbehandling vid vaskulär demens<br />
Vid misstänkt eller säkerställd cerebrovaskulär sjukdom ges acetylsalicylsyra 75-250 mg<br />
per dygn eller annan sekundärprofylaktisk behandling enligt rådande riktlinjer/<strong>vårdprogram</strong><br />
för strokesjukdomar. Förmaksflimmer ska utredas och behandlas. En patient med strokerelaterad<br />
demens och hypertoni (högt blodtryck) ska behandlas aktivt. <strong>Demens</strong>sjukdomen<br />
kan i sig påverka den centrala blodtrycksregleringen och leda till lågt blodtryck, vilket ska<br />
vägas in i behandlingen. Lågt blodtryck kan leda till ökad förvirring.<br />
Nya undersökningar tyder på att acetylkolinesterashämmare (bromsläkemedel) också kan ha<br />
effekt på symtomen vid vaskulär demens.<br />
Behandling av Beteendestörningar och Psykiska Symtom vid<br />
<strong>Demens</strong>sjukdomar - BPSD<br />
Depressionssymtom, oro, ångest, förvirring, vanföreställningar, avvikande beteende,<br />
aggressivitet eller hallucinationstendens ställer krav på särskilda behandlingsinsatser, se<br />
bilaga 3, Terapiförslag vid BPSD.<br />
Sidan 36 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Behandling av depression vid olika demenssjukdomar<br />
Depression är vanligt hos personer med demenssjukdom, enligt studier upp till 80 % enligt<br />
Eriksson [15]. Vid misstanke om att en patient med demenssymtom har en underliggande<br />
depressionssjukdom bör man prova att sätta in antidepressiv behandling. Förstahandsmedel<br />
är selektiva serotoninupptagshämmare (SSRI). Förbättringsläget kommer ofta långsamt hos<br />
personer med demenssjukdom och full effekt kan dröja upp till 12 veckor. Tendens till<br />
förbättring ses vanligtvis inom 1 månad.<br />
Behandling av smärta vid olika demenssjukdomar<br />
Hänvisning till <strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong> Palliativ vård i livets slut, kapitel 6, <strong>Demens</strong>sjukdomar –<br />
smärta, (http://reko.vgr.se under rubrik Vårdprogram).<br />
[9, 13, 14, 15]<br />
Lästips<br />
• www.apoteket.se (Sök Vårdpersonal/Läkemedelsboken/Psykiatri/<strong>Demens</strong>).<br />
• Nilsson M., French G., Strömberg M., Hafström A-C., Lundell S. (2002). Smärta &<br />
demens. Hjälpmedel för analys av smärta och obehag hos demenssjuka. Slutrapport<br />
Socialtjänsten Uddevalla kommun.<br />
Sidan 37 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Kapitel 5<br />
- Uppföljning av medicinska och sociala insatser<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
En god demensvård bedrivs med både hälso- och sjukvårdslagen, socialtjänstlagen och<br />
Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade [11] som grund. Detta kräver en<br />
nära samverkan mellan huvudmän med mångprofessionellt teamarbete. En samverkan bör<br />
bygga på en medveten gemensam strategi för bemötande och omhändertagande av personer<br />
med demens och deras närstående för hela sjukdomsperioden En förutsättning för ett gott<br />
omhändertagande av personen med demenssjukdom och deras närstående är att medicinska<br />
insatser, vård- och omsorgsinsatser samt rehabilitering går hand i hand och att den<br />
individuella vårdplaneringen sker gemensamt.<br />
Genomförande<br />
Följande beskriver innehållet i ”Årlig samordnad uppföljning av medicinska och sociala<br />
insatser”. I de lokala handlingsprogram, som ska utarbetas från <strong>vårdprogram</strong>met, bör<br />
ansvaret för uppföljning fördelas.<br />
Närstående ska alltid erbjudas att delta i utvärderingstillfället under olika faser i demenssjukdomen.<br />
Under uppföljningen ska följande personalkategorier delta, omvårdnadspersonal,<br />
omvårdnadsansvarig sjuksköterska, enhetschef, biståndsbedömare/handläggare, sjukgymnast,<br />
arbetsterapeut, läkare. Efter individuell bedömning i samråd med patient och närstående<br />
bestäms vem eller vilka som har kontakten med patienten.<br />
Social omsorg<br />
Exempel på frågor som behöver belysas ur Socialtjänstlagens perspektiv:<br />
• Den sociala situationen; hur ser vårdtagarens vardag ut och vilket nätverk finns?<br />
• Pågående insatser; hur fungerar hjälpen? Finns behov av ytterligare hjälp? Hur upplever<br />
omvårdnadspersonalen omvårdnadssituationen? Hur ser närstående på omvårdnadssituationen?<br />
• Känner vårdtagaren och närstående trygghet?<br />
• Har vårdtagaren och närstående fått information om den hjälp de kan få?<br />
Omvårdnad<br />
Frågor som behöver belysas ur omvårdnadsperspektiv. Tecken på förändring, stabilitet eller<br />
uppnådda mål och delmål. Omvårdnadens följder för patienten:<br />
• Funktion och hälsostatus.<br />
• Hantering av sjukdom och ohälsa.<br />
• Hantering av livsstilsförändringar och egenvård.<br />
• Upplevelse av välbefinnande och tillfredsställelse [16].<br />
• Rehabilitering, funktionsuppehållande åtgärder.<br />
• Hjälpmedel, miljöanpassning.<br />
Sidan 38 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Årlig läkarkontroll<br />
• Förberedelser: Provtagning enligt ordination från PAL. T.ex. puls och blodtryck, vikt,<br />
P1, Hb, kapillär blodsocker.<br />
• Frågor från patient och närstående.<br />
• Genomgång av läkemedelsbehandling och prover.<br />
• Allmän hälsokontroll.<br />
Sjuksköterskebedömning av demenspatienter med oklar<br />
symtomatologi<br />
Om en sjuksköterska kallas till en demenspatient för bedömning av oklara obehag/smärtor<br />
bör följande undersökningar genomföras i rimlig omfattning utifrån den aktuella situationen.<br />
• Andning/Cirkulation - Blodtryck, puls, temperatur, urinsticka.<br />
• Hud/vävnad - Inspektion av ögon, öron, näsa, mun, hud.<br />
• Smärta/sinnesintryck - Palpation av buk, armar och ben.<br />
• Aktivitet - Rörelseprövning av armar och ben.<br />
• Om inget anmärkningsvärt hittas, kontrolleras att den dagliga omvårdnaden fungerar<br />
optimalt. Om sjuksköterskan hittar något avvikande ska patientansvarig läkare kontaktas<br />
[17].<br />
Lästips<br />
• Nilsson M, Franch G, Strömberg M, Hafström A-C, Lundell S Smärta och demens.<br />
2002.<br />
• Hjälpmedel för analys av smärta och obehag hos demenssjuka. Slutrapport<br />
Socialtjänsten. Uddevalla kommun.<br />
Sidan 39 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Kapitel 6<br />
– Palliativ omvårdnad vid demenssjukdomar<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
<strong>Demens</strong>sjukdomar ställer höga krav på personalen. Det handlar om en sjukdom som leder till<br />
döden, och där patienten dessutom har nedsatt autonomi. Patienten har själv rätt att säga nej<br />
till behandling om patienten är tillräckligt väl bevarad i kognitivt avseende för att kunna ta ett<br />
beslut efter att ha förstått given information. I andra fall bör närståendes uppfattning och<br />
kännedom om patientens tidigare inställning beaktas innan läkaren beslutar om behandling.<br />
Lästips<br />
• Lokalt <strong>vårdprogram</strong> Palliativ vård i livets slut, http://reko.vgr.se under rubrik<br />
Vårdprogram.<br />
Sidan 40 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Kapitel 7<br />
– Utvecklingsstörning och demenssjukdom<br />
Personer med utvecklingsstörning utgör cirka 0,5- 0,7 % av befolkningen. Den största<br />
gruppen av dessa, cirka 10 procent, utgörs av personer med Down´s Syndrom.<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Då orsakerna till utvecklingsstörning kan vara många och ger olika symtom går det inte att<br />
beskriva förändringar som är giltiga för alla utvecklingsstördas åldrande. Personer med lätt<br />
utvecklingsstörning åldras oftast normalt och har samma demensfrekvens som friska äldre.<br />
Medan personer med måttlig eller grav utvecklingsstörning åldras snabbare och har en ökad<br />
risk för demensutveckling redan i tidig ålder.<br />
Bakgrunden till att antalet utvecklingsstörda, förståndshandikappade personer med demenssjukdom<br />
ökar, är att antalet äldre utvecklingsstörda ökar. Medellivslängden är idag cirka<br />
55 år. Sociala insatser (LSS) bidrar till bättre omhändertagande och ett bättre liv.<br />
Det finns endast lite forskning och kunskap kring utvecklingsstörning och demens, den grupp<br />
som studerats mest är personer med Down´s Syndrom. De visar en demensutveckling som är<br />
av Alzheimertyp (AD) men har ett mer aggressivt förlopp än AD av sen typ, och kallas<br />
Down´s syndrom demens, DSD.<br />
Riskfrekvens för DSD 40 år 6 – 8 %<br />
50 år 50 %<br />
Över 60 år 70 %<br />
Symtombild<br />
Varje typ av förståndshandikapp följer sin egen demensutvecklingskurva. <strong>Demens</strong>utveckling<br />
hos personer med DSD börjar redan i 30-35 års ålder med Alzheimer-liknande neuropatologiska<br />
förändringar i hjärnan. Symtomen börjar märkas i 40-70 årsåldern. Inte alla som har<br />
neuropatologiska förändringar utvecklar en demens.<br />
Det omgivningen först lägger märke till är förändringar i de dagliga sysslorna. Invanda<br />
aktiviteter tar längre tid och utförs inte så noggrant som tidigare. Det blir svårare att lära in<br />
nya arbetsuppgifter och rutiner. Inaktivitet, ovilja/olust inför att gå till dagverksamheten,<br />
senare apati kan vara svår att skilja från symtom på depression. Personligheten förändras.<br />
Kommunikationen blir sämre, språkstörningar är vanligare hos patienter med DSD. Den<br />
sjuke har svårare att hitta sina saker, hitta mellan hemmet och dagverksamheten. Känner inte<br />
igen människor. Har problem att orientera sig i nya omgivningar. Minnet sviktar och försvårar<br />
t.ex. byte mellan arbetsuppgifter och inlärning av nya rutiner. Så kallade stereotyper,<br />
repeterande beteende som t.ex. att sitta och gunga, förstärks. Neurologiska symtom, t.ex. EP,<br />
tillkommer liksom hyperreflexibilitet - att omotiverat ”spritta till”.<br />
Sidan 41 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Utredning<br />
Det för närvarande bästa sättet att upptäcka en demens hos en utvecklingsstörd person, är att<br />
närstående eller personal runt vårdtagaren gör regelbundna, strukturerade bedömningar av<br />
funktionsnivån, med utgångspunkt från en basundersökning i 30-årsåldern.<br />
De kognitiva testmetoder som används för att utreda äldre med demenssymtom, passar inte<br />
för den här gruppen vårdtagare. De flesta av dem har redan kognitiva störningar p.g.a. sin<br />
utvecklingsstörning.<br />
Personer med Down´s syndrom har oftare problem med sköldkörteln än andra människor.<br />
Nattlig apné är ett vanligt symtom bland personer med Down´s syndrom, vilket ger dålig<br />
syresättning till hjärnan och ibland förvirringstillstånd. Depression och andra psykiska<br />
sjukdomar förekommer också hos utvecklingsstörda, men visar sig ofta på ett något<br />
annorlunda sätt.<br />
Behandling sker efter samma principer som för normalbegåvade vårdtagare, med hänsyn<br />
tagen till att utvecklingsstörda kan ha en sämre metabolism.<br />
Omvårdnad<br />
Grundtanken i vården av utvecklingsstörda är habilitering, att behålla de funktioner som<br />
vårdtagaren har. När en demenssjukdom tillstöter, förlorar den sjuke successivt sina tidigare<br />
kunskaper och förmågor. Detta kan upplevas frustrerande både för den sjuke och omgivningen,<br />
och leda till störande beteende och depression om inte personalen har kunskaper och<br />
förståelse i den nya situationen. Målet för vården måste vara att behålla så stor självständighet<br />
och värdighet som möjligt. Enkla och tydliga rutiner i en trygg och stabil miljö,<br />
underlättar för den sjuke [17].<br />
Lästips<br />
• H M Evenhuise; The natural history of dementia in Down’s syndrome.<br />
www.ncbi.nlm.nih.gov<br />
• Norberto Alvarez; Alzheimers disease in individuales with Down Syndrome.<br />
www.emedicine.com<br />
• Priya Kishnani; Donepezil for Down´s Syndrome. http//:ajp.psychiatryonline.org<br />
• Johansson, T. Norrkunskap <strong>Demens</strong>utbildning. www.norrkunskap.y.se.<br />
• Hafström, Persson; <strong>Demens</strong> och utvecklingsstörning. Landskrona kommun.<br />
• Markeby-Larsson, Lundström; Att åldras som utvecklingsstörd. Octopus <strong>Demens</strong> AB.<br />
Sidan 42 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Kapitel 8<br />
- Omvårdnad och omsorg<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Omvårdnad vid demenssjukdomar är ett relativt ”ungt” forskningsområde. Syftet med<br />
omvårdnaden är att stärka hälsa, förebygga sjukdom och ohälsa, återställa och bevara hälsa<br />
utifrån personens individuella möjligheter och behov, minska lidande samt ge möjligheter<br />
till ett värdigt liv. Omvårdnad omfattar också åtgärder i syfte att skapa en hälsobefrämjande<br />
miljö, att undanröja smärta, obehag samt ge stöd och hjälp åt patienter i deras<br />
reaktion på sjukdom, trauma, funktionshinder och behandlingssituation.<br />
Omvårdnaden kan ses utifrån två aspekter; förhållandeaspekten och sakaspekten.<br />
Förhållandeaspekten innebär den relation vårdaren har till personen t.ex. en respektfull nära<br />
relation och sakaspekten innebär det man gör t.ex. hjälper personen att klä på sig. Det är inte<br />
möjligt att hjälpa personen med något konkret utan att detta sker inom ramen för en relation.<br />
Omvårdnaden påverkar både upplevelser och hjärnaktiviteter. Vissa personer med<br />
demenssjukdom har en förmåga att dölja sina problem och verkar friskare än de är. En del<br />
personer med demenssjukdom ger ett intryck av att inte klara någonting, men kan utföra<br />
många praktiska saker om de får handledning och tid på sej. En god demensvård förutsätter<br />
att vi tar hand om hans hjälplöshet, samtidigt som vi uppmuntrar honom att utnyttja den<br />
kapacitet som finns kvar. Personer med demenssjukdom har rätt att mötas med respekt och<br />
maximal förståelse för de individuella funktionshinder som var och en har.<br />
Det är viktigt att ta reda på förutsättningarna för personen med demenssjukdom d.v.s. vad<br />
han kan och vad han har problem med, bilaga 5, Ankomstsamtal - livshistoria. I slutet av<br />
demenssjukdomen krävs full omvårdnad. Den sjuke saknar då språk för att uttrycka sina<br />
önskningar, symtom, problem eller obehag. Då måste personalen tolka rätt utifrån<br />
kroppsspråk och skiftningar i mimiken. Det kan endast vårdpersonal som har känt personen<br />
länge. Sjuksköterskor är en viktig resurs för stöd och undervisning till vårdpersonal när de<br />
ger personer med demenssjukdom total skötsel i livets slutskede [3].<br />
Lästips<br />
• Cars, J. Zanders, B. Samvaro med dementa. Gothia AB. 1998.<br />
• Edberg, A-K. Att möta personer med demens. Studentlitteratur. 2001.<br />
• Mace, N. 36-timmats dygnet. Natur och Kultur 1992.<br />
<strong>Demens</strong>symtom som påverkar vård och omsorg<br />
Symtom som hör samman med demenssjukdomar påverkar den sjukes upplevelser och<br />
beteende. Omvårdnaden syftar till att mildra effekten av symtomen. Här beskrivs ett antal<br />
exempel på hur demenssymtomen påverkar omvårdnadsarbetet.<br />
Glömska<br />
Gäller framförallt saker som hänt nyligen. Den demensdrabbade kan använda sina tidigare<br />
minnen för att kommunicera om sina känslor i nuet.<br />
Sidan 43 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Svårigheter med abstrakt tänkande<br />
Personen har svårt att förstå komplicerade samtal och förklaringar. Vårdaren behöver<br />
uttrycka sig konkret och med enkla ord. Svårigheter att förstå och uppfatta tid.<br />
Oförmåga att planera handlingar och svårigheter att organisera<br />
Oförmåga att analysera komplexa situationer. Flera händelser samtidigt kan leda till en<br />
stressreaktion och skapa mentalt kaos.<br />
Störningar i rumsuppfattningen<br />
I början av demenssjukdomen finns svårigheter att orientera sig i nya miljöer senare även i<br />
den egna bostaden. Personer med demenssjukdom kan ha svårt att uppfatta, känna igen och<br />
minnas former.<br />
Språkstörningar<br />
Personer med demens har tidigt svårigheter med att läsa, skriva och räkna. De kan också ha<br />
svårt att hitta ord och hålla tråden i en konversation. I sent stadium av sjukdomen kan<br />
personen vara stum och uttryckslös både vad gäller tal, mimik och gester. Personer med<br />
demenssjukdom har även svårigheter att förstå och tolka ord, gester och mimik.<br />
Oförmåga att tolka sinnesintryck<br />
Symtomen kan göra att personen t.ex. inte känner igen maten på tallriken, tuggar på en<br />
servett istället för smörgås, sätter på skor på händerna.<br />
Oförmåga att utföra viljestyrda handlingar<br />
Personen får svårt att utföra handlingar som tidigare känts naturliga, t.e.x. sätta sig på en stol,<br />
föra skeden till munnen, använda tandborsten till tänderna.<br />
Svårt att uttrycka smärta<br />
Personen har svårt att lokalisera och uttrycka smärta. De har svårt att beskriva var de har ont<br />
och hur ont de har. <strong>Demens</strong>sjukdomen innebär dock inte nedsatt förmåga att uppleva smärta.<br />
Beteendesymtom<br />
Beteendesymtom är mycket vanliga. De delas in i vanföreställningar, hallucinationer,<br />
hypermotoriska tillstånd, aggressivitet, dygnsrytmsstörningar, affektiva tillstånd,<br />
ångesttillstånd [3].<br />
Betydelsen av att bo kvar hemma<br />
Det finns idag en bristfällig kunskap om vilka strategier som fungerar för att underlätta i<br />
vardagslivet. Även om det inte direkt i forskning framkommit att personer med demens<br />
klarar av ADL-aktiviteter bättre i sin hemmiljö, så tyder mycket på att välkända föremål,<br />
rum och vanor liksom automatiserade procedurer är ytterst betydelsefullt för personer med<br />
demens, redan i ett tidigt stadium. Känslan av identitet och integritet gynnas av att bo kvar<br />
hemma så länge som möjligt. I hemmet finns många vardagliga föremål som påminner<br />
personen om den egna identiteten och hans levnadshistoria. Det har ofta påtalats att en<br />
invand miljö fungerar som ett stöd för minnet men det verkar som om det dessutom också<br />
fungerar som ett stöd för själva identiteten, för upplevelsen vem jag är, som ofta hotas vid en<br />
demenssjukdom. Man kan säga att hemmet är en individuell informationskanal [18].<br />
Sidan 44 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Vardagsaktiviteter<br />
För att utföra en aktivitet påverkas människan av i första hand:<br />
• Motivation<br />
• Vanor<br />
• Funktioner och färdigheter.<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Vid valet av olika aktiviteter är det viktigt att analysera ovanstående och utgå från nuvarande<br />
förmågor. Motivation och vilja är överordnat, d.v.s. det personen är intresserad av och har<br />
lust att göra.<br />
Minnespsykologerna talar om olika minnen. Semantiska - vad olika föremål heter, det<br />
episodiska - som att komma ihåg olika händelser eller episoder samt procedurminnet - hur<br />
man motoriskt minns utförande av aktiviteter. Procedurminnet är oftast längst bevarat hos<br />
personer med demenssjukdom. Det kan beskrivas som ett motoriskt och autonomiskt minne<br />
vi använder när vi t.ex. äter, cyklar eller promenerar.<br />
I vårt dagliga liv är vi beroende av alla minnets delar. Men om det går att anpassa dagliga<br />
aktiviteter så att det vilar mer på att bevara procedurminnesfunktioner och mindre på<br />
förlorade funktioner, så skulle personen med demenssjukdom oftare lyckas i sina handlingar<br />
och därmed öka sin självkänsla. En metod kan vara att ”guida” personen genom en aktivitet,<br />
genom att vara i närheten och syssla med något annat, ge stöd och råd, vara förebild, men<br />
inte ingripa i skeendet. Det förutsätter att miljön är tillrättalagd så att redskap och föremål är<br />
väl synliga och kanske anpassade för att öka förståelsen för hur de ska användas. Undvik<br />
valsituationer, stöd det han kan och undvik det han inte kan. Vad man når genom att utföra<br />
en handling eller aktivitet tillsammans är att bryta isolering samt behålla självbilden vilken i<br />
sin tur är viktig för identiteten [19].<br />
Hur man uppfattar sin egen förmåga och ser på sig själv som ”aktivitetsperson” har också<br />
visat sig ha betydelse för hur man hanterar följderna av en demenssjukdom. En person med<br />
starka bilder av sig själv som kompetent och med stor tilltro till sin egen förmåga kan få<br />
denna självbild bekräftad genom sitt sätt att kommunicera med omgivningen, och denna<br />
person kanske behöver just det uppmuntrande och bekräftande stödet för att klara av sin<br />
tillvaro. För en person som saknar dessa starka bilder av sig själv som kompetent kan den<br />
nya erfarenheten av att ständigt misslyckas i vardagens triviala sysslor skapa en ond cirkel<br />
av tilltagande tvivel på sig själv. Denna person kanske behöver mera stöd i form av hjälp i<br />
de sysslor som ständigt visar på oförmågan, för att få ägna mer tid åt de aktiviteter som<br />
fortfarande fungerar bättre [20].<br />
Sidan 45 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Lästips<br />
• Aremyr, G. Att leva livet glömsk.<br />
• Aremyr, G. Varför vägrar Asta duscha? Liber. 1997.<br />
• Aremyr, G. Asta i inre och yttre balans. Liber. 2005.<br />
• <strong>Demens</strong>förbundet. Bra dag ger god natt. www.demensforbundet.se<br />
• Jonsson, T. Så vill Asta ha det. www.norrkunskap.y.se<br />
• Jonsson, T. Tips i verksamheten. www.norrkunskap.y.se<br />
• Jonsson, T. Problem och möjligheter i demensvården. www.norrkunskap.y.se<br />
• Lundström, K. När Asta blir arg. Liber. 2000.<br />
• Micko, I. Kleiner, S. Kokbok för äldre - aktiviteter inom äldreomsorgen. Kommun<br />
Rehab. Linköping. 2005.<br />
Kost<br />
Vid demenssjukdomar förändras, försvagas eller försvinner de grundläggande funktionerna<br />
för ätandet. Ätbeteendet förändrar också karaktär under sjukdomsförloppet.<br />
Hänsyn kan behöva tas bland annat till följande beteendeförändringar:<br />
• Minnesförlust, som kan medföra svårigheter med att; handla, laga mat, komma ihåg att<br />
äta, sätta på och stänga av spisen m.m. Personen kan också glömma hur besticken ska<br />
användas eller vad som finns i matförpackningarna.<br />
• Desorientering kan göra att det är svårt att hitta till affären, att hitta hem och hitta i sitt<br />
eget hem.<br />
• Svårighet att samordna och utföra rörelser; använda bestick, diska, baka och sent i<br />
sjukdomen att tugga, svälja och öppna munnen.<br />
• Hallucinationer, nedstämdhet, rädsla och förvirring kan göra att personen exempelvis<br />
blir rädd för vad som ligger på tallriken eller plötsligt kan vandra iväg från matbordet.<br />
• Oförmåga att känna igen och namnge föremål och företeelser kan göra att personen inte<br />
kan uttrycka exempelvis lukt- och smakförnimmelser. Personen kan inte tala om vad han<br />
eller hon vill ha eller vad som står på bordet. Många personer får en ökad aktivitetsgrad<br />
vilket medför ett större behov av energi.<br />
Praktiska råd:<br />
• Måltiden innebär möjlighet att aktivera personen med demenssjukdom på ett naturligt<br />
sätt.<br />
• Låt personen delta i praktiska förberedelser. Genom gemensamma måltider är<br />
omvårdnadspersonalen förebilder och kan ”guida” personen med demenssjukdom<br />
genom måltiden. Ge få valmöjligheter för att minska förvirring. Fråga inte om han vill<br />
ha ”kaffe eller te”, utan ge endast ett alternativ och invänta svar. Måltiden måste få ta tid<br />
och vara fri från stress.<br />
• Upplevelsen av färg och kontrast kan stimulera ätandet. Röda och gula livsmedel och<br />
maträtter signalerar till personen med demenssjukdom att äta. Olika uppsättningar<br />
porslin för ljusa och mörka rätter, ger kontraster och gör att han har lättare att se maten<br />
på tallriken.<br />
Sidan 46 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
• Maträtter väcker minnen. Servera mat som han känner igen sedan tidigare.<br />
• Konsistensanpassa maten vid behov. Det finns förtjockningsmedel.<br />
• Berika gärna dryck med glukospolymerer (t.ex. Nutrical, Semper energi, Maxijuul) till<br />
dem som tappar i vikt.<br />
• Kosttillägg i form av pulver och näringsdrycker behövs ibland för att täcka behovet av<br />
energi- och näring [21, 22, 23].<br />
Lästips<br />
• Aremyr, G. Varför vill Asta inte äta? Liber 2000.<br />
Munvård vid demenssjukdom<br />
Vid demenssjukdom kan ett ointresse för den personliga hygienen inklusive munhygienen<br />
uppkomma. Nya tandproteser eller andra förändringar kan vara svåra att acceptera medan en<br />
känd tandprotes kan fungera länge i sjukdomsutvecklingen.<br />
Andra saker att tänka på vid munvård/munhygien för personer med demenssjukdom är<br />
följande:<br />
• Nedsatt svalgmotorik gör att det är lättare att sätta i halsen. Personer med<br />
demenssjukdom kan drabbas av detta och ska då inte använda proteser eller bryggor om<br />
risk finns för kvävning. Kosten kan behöva konsistensanpassas.<br />
• Hos patienter med egna tänder förefaller det som om tuggförmågan stannar kvar länge i<br />
sjukdomsutvecklingen.<br />
• Det finns ett känt samband mellan begär efter sötsaker och demens. Orsaken är oklar<br />
men vid ett ökat intag av sötsaker ökar även risken för en försämrad tandhälsa.<br />
• Då personen med demenssjukdom inte kan tolka eller förmedla smärta kan tandvärk visa<br />
sig som oro, aggressivitet eller irritation. Värme, kyla eller sötma i maten kan utlösa<br />
tandvärk i en sjuk tand. Smärta kan uppstå från sårigt tandkött liksom från skavsår från<br />
tandprotes.<br />
• Tandvårdsrädsla tidigare i livet kan påverka personens reaktioner [24, 25].<br />
Teorier vid omvårdnad om personer med<br />
demenssjukdomar<br />
Det har forskats fram en rad omvårdnadsteorier som används inom vården av personer med<br />
demenssjukdom. Här beskrivs kortfattat några av teorierna.<br />
Reminiscensterapi<br />
Reminiscensterapi innebär att personer med demenssjukdom får hjälp att återkalla minnen.<br />
Ibland möts grupper av personer och talar om sina minnen. Foton, föremål, dofter, musik<br />
och liknande kan användas för att återkalla minnen. Genom att återkalla minnen kan<br />
vanföreställningar och ångest minskas hos personer med demenssjukdom.<br />
Sidan 47 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Lästips<br />
• Gynnerstedt K, Schartau M-B Reminiscensmetoden tillämpad i äldrevården.<br />
Studentlitteratur. 2000.<br />
• Isacs L, Wallskär H Låt minnena leva en handbok i reminiscensmetoden Förlagshuset<br />
Gothia AB. 2004.<br />
• Heep, K. Samtal med äldre - Om kommunikation, minnen, kriser och sorg. Liber<br />
utbildning. 1995.<br />
Realitetsorientering<br />
Innebär att man ökar personens känsla av kontroll och självaktning genom att presentera<br />
nutiden. Realitetsorientering kräver gott omdöme av vårdaren eftersom orienteringsförsöken<br />
kan innebära stress likaväl som lättnad för personen med demenssjukdom.<br />
Lästips<br />
• Gagnon, D-L. A review Orientation of Reality Orientation (RO) Validation Therapy<br />
(VT) And Reminiscense Therapy (RT) with the Alzheimer´s Client. Psyical &<br />
Occupational Therapy in geriatrics, Vol. 14 (2).<br />
• Graninger, K. A Review of Reality Orientation in Institution for the Elderly; The<br />
perspective from Onteractional Sociolinguistics. Journal of Aging Studies, Vol. 12,<br />
No 1, p 39-56.<br />
Valideringsterapi<br />
Är en metod att kommunicera med personer med demenssjukdom. Syftet är att stärka<br />
personens känsla av egenvärde, kommunikation, interaktion med andra, reducera stress och<br />
ge hjälp att lösa oavslutade utvecklingsuppgifter. I korthet kan metoden beskrivas som ett<br />
sätt att tolka personens sinnestämning, att bekräfta och sätta ord på sinnesstämningar.<br />
Lästips<br />
• Fail, N. Validation – Failmetoden. Studentlitteratur Ab. 1994.<br />
Personcentrerad vård<br />
Utgår från att personer med demenssjukdom har samma behov som personer utan<br />
hjärnskada. Det gäller att ge en omvårdnad som fokuserar på personens upplevelser och<br />
stärker hans självkänsla samt ger hjälp till att uppleva en mening med livet. Meningen finner<br />
man inte på ett abstrakt sätt utan den är unik och varierande från människa till människa och<br />
från en tidpunkt till en annan. Omvårdnaden ska leda till att personen med demenssjukdom<br />
ska finna meningsfulla aktiviteter och känsla av att han betyder något. Utgångspunkten för<br />
omvårdnaden är personens egna upplevelser, bilaga 5, Ankomstsamtal - livshistoria.<br />
Lästips<br />
• Kitwood, T. Dementia Reconsidered. The person comes first. Open University Press.<br />
(1997).<br />
• Westius A, Petersen U. I berättelsen finns jag –livsberättelse och livsåskådning vid<br />
demens. Stockholm Verbums förlag Ersta diakoni. 2006.<br />
Sidan 48 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
• Norman H.K Lucidity in people with severe dementia as a consequence of personcentred<br />
care. Umeå university medical dissertations New series No 753. 2001.<br />
• Ochsner Ridder H.M. Musik och <strong>Demens</strong>. Musikaktiviteter og musikterapi med<br />
demensramte. Forlaget Klim, Århus, Danmark 2005.<br />
Integritetsbefrämjande omvårdnad<br />
Utgångspunkten är att personer med demenssjukdom först och främst är människor och<br />
endast sekundärt lider av en sjukdom. Som människor har vi i uppgift att lösa den sista<br />
livskrisen som handlar om att uppleva integritet (helhet och mening) och undvika förtvivlan<br />
menar H. Eriksson [48]. Metoden utgår ifrån frågeställningar som:<br />
• Vad i miljön, personalens förhållningssätt och handlingar befrämjar respektive<br />
motverkar en upplevelse av tillit, självständighet o.s.v. hos personen med<br />
demenssjukdom?<br />
• Integritetsbefrämjande omvårdnad innebär att vårdarna under varje omvårdnadsaktivitet<br />
förutom aktiviteten också uppmärksammar relationen mellan vårdare och personen med<br />
demenssjukdom och strävar efter att han ska känna tillit, självständighet, initiativ,<br />
verksamhetsiver, identitet, gemenskap och integritet.<br />
Lästips<br />
• Kihlgren, M. Tillit, autonomi och gemenskap - grundstenar för ett positivt möte inom<br />
äldrevården. Vårdförbundet – Forskning och utveckling. FoU 56.<br />
Metoder i vård- och omsorgsarbetet<br />
Under denna rubrik redovisas några av de metoder och arbetssätt som finns redovisade i<br />
litteratur inom omvårdnadsforskning.<br />
Musik<br />
De flesta studier visar positiv effekt av musik, dans och sång i omvårdnaden av personer med<br />
demenssjukdom. Bakgrundsmusik kan användas både för att lugna och stimulera personer<br />
med demens både vid vila och vid omvårdnadsarbete. Musik och sång ska användas<br />
strukturerat och vara utvald med tanke på individen.<br />
Lästips<br />
• Göthell, Eva. Aggressivt beteende hos personer med demens – ett minne blott.<br />
• Musiken i demensvården. www.passagen.se, sök på <strong>Demens</strong> ”hansragn”<br />
Taktil stimulering<br />
Taktil stimulering är en behandling i form av ytlig massage som ges i syfte att ge ökat<br />
kroppsmedvetande, bättre självkänsla och avslappning. Massagen ger även en<br />
kommunikation och närhet mellan personen med demenssjukdom och vårdaren när det inte<br />
längre finns ett språk att kommunicera genom.<br />
Sidan 49 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Lästips<br />
• Skovdahl, K. Taktil massasje som komplement i den daglige demensomsorgen. <strong>Demens</strong>,<br />
vol. 7. Nr 1. 2003.<br />
• Socialstyrelsen. Taktil massage. Ädel 50. Artikelnr: 1997-25-13. Stockholm. 1998.<br />
Nordsteds Tryckeri AB.<br />
• www.taktil.se<br />
Natur, trädgård och djur<br />
Utemiljön för personer med demenssjukdomar är av stor betydelse. Tidiga sinnesintryck av<br />
natur och djur präglar den vuxne och dessa sinnesintryck kan återkomma i igenkännande och<br />
ge ro och välbefinnande. En ”sinnenas trädgård”, där alla sinnen, syn, hörsel, smak, lukt och<br />
känsel stimuleras kan ge ledtrådar till tidigare minnen. Kontakt med djur har också visats<br />
påverka kommunikationen positivt för personer med demens.<br />
Lästips<br />
• Dahlenborg, I. Trädgård – en möjlighet i all vård. <strong>Demens</strong>förbundet. 2003.<br />
Miljö<br />
Ett område som ofta poängteras är den fysiska miljön och dess möjligheter. Med färg kan<br />
den äldres miljö göras tydligare genom kontrastverkande färgsättning. Färg i form av koder<br />
och ledtrådar kan förtydliga orienteringen i rummet. Färg verkar fungera bra för att väcka<br />
uppmärksamhet men bilden och formen är viktig för att behålla igenkänningen över en längre<br />
tid. Det är en kunskap som är värdefull vid färgsättning av vårdmiljöer. I en studie där<br />
personer med Alzheimers sjukdom jämförts med en kontrollgrupp visade det sig att de hade<br />
lika god uppfattning om färgnyanser, kunde benämna färger och hade en åsikt om vilken färg<br />
man bäst tyckte om och uppskattade. Blåa färger rankades högst, följt av rött och grönt<br />
[26, 27].<br />
För att underlätta orienteringen i ett badrum kan man färgsätta vägg bakom toalett och<br />
handfat och använda toalettsits med avvikande färg. För att uppfatta rummets gränser går det<br />
att använda olika färger på rummets motstående väggar och även genom att ha markerade<br />
golvlister. Skarpa kontraster i golvets färg speciellt i övergång från ett rum till ett annat bör<br />
undvikas eftersom det kan uppfattas som nivåskillnad. Ett alltför mörkt golv i en dusch kan<br />
uppfattas som en avgrund och vara orsak till rädsla att duscha. Ett blankpolerat golv kan<br />
uppfattas som vatten eller is och göra att personen inte vill gå över golvet.<br />
Andra förbättringar för att göra boendemiljön tydlig är att utesluta alltför mönstrade och<br />
oroliga inredningsdetaljer. Dessa kan misstolkas och kan ge ökad stress. En annan förbättring<br />
är att färgmarkera runt rummets dörrar och toalettdörrar medan andra mindre viktiga dörrar<br />
inte färgmarkeras [26, 27].<br />
Lästips<br />
• Wijk, H. (red.) Goda miljöer och aktiviteter för äldre. Studentlitteratur. Lund. 2004.<br />
• Wijk H. Colour perceptions in old age. Department of geriatric Medicine Göteborg<br />
University. 1998.<br />
Sidan 50 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
• www.vardalinstitutet.net<br />
• www.rehatek.se<br />
Utevistelse och fysisk aktivitet<br />
De positiva effekterna för hälsan av fysisk aktivitet utomhus och inomhus är väl<br />
dokumenterade, både som förebyggande och uppehållande. Vårdtagaren klarar sig själv<br />
längre genom att upprätthålla gångförmågan. Det ger även positiva hälsoeffekter som att få<br />
bättre sovvanor, bättre aptit och tarmfunktion, minskad ångest och depression, ökat<br />
välbefinnande, minskad läkemedelskonsumtion m.m. [28].<br />
En allmän enkel aktivitet som att gå på promenad kan ha många olika innebörder. Här<br />
kombineras de positiva hälsoeffekter som fysisk aktivitet ger med de som solljus och själva<br />
utemiljön ger. En promenad kan ge personen möjlighet att uppleva frihet och autonomi, att<br />
uppleva sammanhang och tillhörighet både geografiskt (gå i omgivning man väl känner och<br />
känner sig en del av), livshistoriskt (gå i omgivning där man levt tidigare perioder i livet) och<br />
socialt (träffa andra människor och samtala).<br />
Lästips<br />
• Norberg, Astrid m fl. Att vara dement; människa instängd i trasig hjärna. Bonnier<br />
utbildning. 1994.<br />
• www.norrkunskap.y.se<br />
• www.octopus.se<br />
• www.vardalinstitutet.se<br />
• www.demensvard.se<br />
Sidan 51 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Kapitel 9<br />
- Beteendestörningar och Psykologiska Symtom<br />
vid <strong>Demens</strong> (BPSD)<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Beteendestörningar och Psykologiska Symtom vid <strong>Demens</strong> (BPSD) definieras som tecken<br />
och symtom på störd perception, stört tankeinnehåll, förändrat stämningsläge och förändrat<br />
beteende som förekommer hos personer med demenssjukdom.<br />
Symtomen delas in i två grupper. Den första gruppen omfattar de symtom som personen själv<br />
observerar, som ångest, nedstämdhet, hallucinationer och vanföreställningar. Andra gruppen<br />
består av symtom som andra observerar, t.ex. aggressivitet, skrikande, rastlöshet, agitation,<br />
vandrande, socialt oacceptabla beteende, bristande sexuell hämning, samlande och svärande.<br />
Det är uppenbart att beteendestörningar kan orsaka ett påtagligt lidande för både personen<br />
som drabbas och vårdgivare. BPSD är en vanlig orsak till att personer med demenssjukdom<br />
beviljas särskilt boende.<br />
Förekomst av BPSD<br />
Studier visar att 84 % av personer med demenssjukdomar har BPSD.<br />
• 15-56 % har vanföreställningar,<br />
• 14,3 % psykotiska symtom,<br />
• 25,2 % depression och<br />
• 23,1 % ångestsyndrom.<br />
Vanföreställningar, hallucinationer, nedstämdhet, sömnstörning, ångest, fysisk aggressivitet,<br />
vandrande och rastlöshet är de mest vanligaste och mest störande symtomen.<br />
Beskrivning av BPSD<br />
Vanföreställningar<br />
Att bli bestulen, misstänksamhet, att folk gömmer eller stjäl saker är vanligt förekommande<br />
vanföreställningar. Föreställningar kan också förekomma om att vilja åka hem trots att<br />
personen befinner sig hemma. Man bör skilja på flyktig konfabulering som innebär falska<br />
minnen som för stunden förts ur sitt sammanhang och fantastisk konfabulering som innebär<br />
falska eller påhittade minnen som ofta är av orimlig natur.<br />
Hallucinationer<br />
Hallucinationer innebär syn-, hörsel-, känsel- eller luktintryck av verklighetsprägel men utan<br />
aktuella verklighetsunderlag. Synhallucinationer är vanligast vid demenssjukdomar.<br />
Aktivitetsstörningar<br />
Vandrande bort från någonting är vanligt men också planlöst gående förekommer. Till synes<br />
inadekvata beteende som att plocka, samla, stoppa olämpliga föremål i munnen, ständigt<br />
upprepande av beteende samt rop- och skrikbeteende är vanliga.<br />
Sidan 52 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Aggressivitet<br />
Fysisk aggressivitet t.ex. att slå, knuffa eller riva kan förekomma isolerat eller i kombination<br />
med annat beteende. Verbal aggressivitet och negativism förekommer också.<br />
Dygnsrytmstörningar<br />
Insomningssvårigheter, uppvaknande under natten, tidigt uppvaknande, sömn stora delar av<br />
dagen eller ett helt upphävt dygnsmönster förekommer.<br />
Affektiva störningar<br />
Gråtmildhet och nedstämdhet är vanligt förekommande. Ångest, minskad glädje, agitation<br />
och sömnstörningar förekommer ofta samtidigt.<br />
Ångesttillstånd<br />
Obefogad rädsla för kommande händelser som inte kan förklaras vad det är vanlig liksom<br />
fruktan för att bli lämnad ensam. Sekundära ångesttillstånd kan utlösas av t.ex. smärta,<br />
mörker, ljud, omvårdnadssituationer.<br />
Missidentifikation<br />
Misstolkning av att det finns andra personer i hemmet, att misstolka sin egen spegelbild att<br />
make/maka är någon annan person förekommer ofta. Händelser på TV blir verkliga genom<br />
upplevelsen av att personen på TV-apparaten kliver ut i rummet.<br />
Katastrofreaktioner<br />
Innebär plötsliga och överdrivna känsloreaktioner och beteende. Inträffar ofta när kraven<br />
överstiger förmågan.<br />
Analysmodell<br />
För att kunna vårda en patient med BPSD krävs kunskap för att känna igen symtomen hos<br />
patienten. Att sedan tolka och förstå uttrycken är en förutsättning för intervention/åtgärder.<br />
Med intervention menas här att utifrån de analyserade uttrycken välja lämpligt behandlingsalternativ.<br />
Uttryck Förståelse Åtgärder<br />
Kunskap<br />
Utvärdering<br />
Sidan 53 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Genom att upprätta protokoll, OBS-schema eller dagbok samlas information angående<br />
förekomst, frekvens och svårighetsgrad. Trots uppfattningen att BPSD kommer helt utan<br />
förvarning är det värdefullt att genom dokumentation följa vad som direkt föregår ett BPSD.<br />
Ofta är flera faktorer involverade. Sätt upp realistiska och gemensamma mål för<br />
behandlingen och utforma en plan. Utvärdera och modifiera planen kontinuerligt.<br />
Alternativa förklaringsmodeller till BPSD<br />
Även om demens är uttryck för organiska skador i hjärnan kan man förklara patientens<br />
symtom utifrån olika modeller.<br />
Organrelaterad modell<br />
Olika hjärnskadesyndrom är förenade med beteendeförändringar. Låga halter av signalämnet<br />
acetylkolin och kopplingen till kognitiv svikt vid demenssjukdom är känd och kan därför<br />
vara en organrelaterad förklaring till BPSD. Signalämnet serotonin kan också ligga till grund<br />
för BPSD som t.ex. aggressivitet, nedstämdhet och ångest.<br />
Personrelaterad modell<br />
Tidigare personlighetsdrag och krav från omgivningen är av stor betydelse för anpassningen<br />
till demenssjukdomen. Känsla av splittring, upplösning av personligheten, osäkerhet om<br />
jagets gränser och minskad förmåga att förstå egna reaktioner kan ibland kompenseras av ett<br />
för omgivningen svårtolkat beteende. Inför den hotande existensen inträder psykologiska<br />
försvarsmekanismer. Att bekymra sig för sådant som hänt tidigare i livet, att bete sig<br />
barnsligt, att förneka och sedan skylla på andra är exempel på vanliga skyddsmekanismer.<br />
Socialt relaterade modeller<br />
Interaktioner och möten med andra människor påverkas negativt vid demenssjukdom.<br />
Nedsatt logisk förmåga att tolka verbala och ickeverbala signaler och nedsatt förmåga att<br />
anpassa sig till impulser från omgivningen är en orsak till detta. Trygghet och en accepterande<br />
miljö är viktigt för patienten. Stress hos vårdgivarna, orealistiska förväntningar,<br />
oförmåga att anpassa till personen/situationen, aggressivitet, ignorans och förnedrande<br />
beteende gentemot patienten har en negativ påverkan och kan framkalla BPSD.<br />
Existentiell/Helhetsrelaterad modell<br />
Frågeställningar angående livets meningsfullhet kan hos vissa personer vara mycket<br />
framträdande. Depressiva tankar eller ångest kan bero på patientens upplevelse av meningslöshet<br />
eller brist på sammanhang i livet. Åtgärderna varierar beroende på symtom och vilken<br />
förklaringsmodell som ger orsaken till BPSD.<br />
Åtgärder<br />
Utifrån tolkning en av beteendestörningen eller symtomet och förklaringsmodellen görs en<br />
åtgärdsplan, se analysmodell ovan. Åtgärderna kan t.ex. vara:<br />
Läkemedelsbehandling - först och främst utesluta läkemedelsbiverkningar.<br />
Läkemedelsbehandling ska inledas med lägsta möjliga dos. Fler läkemedelsstudier antyder<br />
Sidan 54 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
att acetylkolinesterashämmare (bromsläkemedel) kan ha effekt också mot beteendestörningar,<br />
se bilaga 3, Terapiförslag vid BPSD.<br />
Förändringar i miljön - exempelvis med hjälp av metoder för omvårdnaden av personer<br />
med demenssjukdom, göra praktiska åtgärder som underlättar tolkningen av miljö och<br />
vardagshändelser.<br />
Ändrat bemötande - exempelvis inriktning på personaspekt istället för sakaspekt. Teorier<br />
om omvårdnad av personer med demenssjukdom. Tillräcklig personalbemanning för att<br />
kunna ge personen den tid han behöver.<br />
Utvärdering<br />
Efter insatta åtgärder är det viktigt att fortsätta dokumentera med OBS-schema eller<br />
daganteckningar för att kunna utvärdera åtgärderna, se bilaga 2, Kognitiva tester samt<br />
aktivitets- och funktionsbedömningar [29, 30, 31].<br />
Lästips<br />
• Aremyr, G. När Asta blir arg. Liber. 2000.<br />
• Skovdahl, K. Krävande beteende i samband med demens – förekomst och olika<br />
förhållningssätt. Örebro universitet. ISBN 9-7349-875-0. 2004.<br />
• Eriksson, S. et al. Beteendestörningar och Psykiska Symtom vid <strong>Demens</strong>sjukdom.<br />
State-of-the-art-document. ISBN 91- 971496-8-3.E<br />
• www.norrkunskap.y.se<br />
Sidan 55 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Kapitel 10<br />
- Stödformer och lagar<br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
I Socialdepartementets utredning På väg mot en god demensvård [3] redovisas ett antal<br />
stödformer som personer med demenssjukdomar och deras närstående är beroende av under<br />
sjukdomen. På olika vårdnivåer finns olika terminologi, kapitlet redovisar de benämningar<br />
som finns i På väg mot en god demensvård.<br />
<strong>Demens</strong>team - spetskompetens<br />
Ett demensteam kan ha olika uppgifter (se lokal handlingsplan) och bemanning beroende på<br />
syftet med verksamheten. Det finns ingen gemensam definition. I gemensamt drivna team<br />
(primärvård och kommun) ingår oftast sjuksköterska, läkare, arbetsterapeut/sjukgymnast<br />
och biståndsbedömare/handläggare. Läkaren bör ha spetskompetens och/eller vara specialintresserad<br />
av demenssjukdomar. <strong>Demens</strong>sjuksköterskan är sjuksköterska med speciell<br />
utbildning i demensvård och arbetstid avsatt för att fungera som samordnare, utbildare och<br />
kontaktsköterska för demensvården. Arbetsterapeuten deltar i demensteamet genom att<br />
utreda aktivitets- och funktionsförmågan samt ge underlag för vårdplanering och<br />
biståndsbedömning. Det är oftast arbetsterapeuten som har kunskap om och förskriver<br />
hjälpmedel.<br />
De demensteam som finns inom specialistvård, primärvård och kommun kan ha uppgifter<br />
som att:<br />
• Delta i och utföra demensutredningar.<br />
• Delta i biståndsbedömningar och vårdplanering.<br />
• Vara en länk mellan olika vårdnivåer och vårdgivare.<br />
• Stödja och utbilda personal som arbetar inom demensvården.<br />
• Vara stöd till närstående.<br />
• Arbeta med uppsökande verksamhet.<br />
• Initiera informations- och kompetenshöjande insatser för allmänheten.<br />
Biståndshandläggning<br />
Kommunens omsorg om personer med demenssjukdomar regleras huvudsakligen i SoL,<br />
socialtjänstlagen [32]. Den enskildes rätt till bistånd för sin försörjning och livsföring i övrigt<br />
regleras i kapitel 4, § 1. Behovet av hjälp kan initieras av individen själv men även av andra<br />
t.ex. närstående, god man, distriktssköterska, läkare. Biståndsbedömare gör utredning och<br />
beslut enligt SoL. Beslutet meddelas den enskilde eller dennes företrädare. Om beslutet är<br />
helt eller delvis negativt, kan den enskilde överklaga hos Länsrätten inom 3 veckor. Exempel<br />
på det som kan ansökas om är hemtjänst, avlösning för närstående, dagvård, särskilt boende<br />
eller larm.<br />
Sidan 56 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Hemsjukvård<br />
Hemsjukvård utförs i ordinärt boende och särskilt boende av kommunens sjuksköterskor,<br />
arbetsterapeuter, sjukgymnaster, rehabiliteringsassistenter och/eller delegerad vårdpersonal.<br />
För att bli inskriven i hemsjukvård ska behovet av medicinska insatser (specifik omvårdnad,<br />
hjälp med läkemedel, såromläggningar, inkontinenshjälpmedel, provtagning m.m.) vara<br />
långvarigt och personen ska ha svårigheter att själv ta sig till vårdcentral eller distriktssköterskemottagning.<br />
Arbetsledning<br />
Arbetsledningsfunktionen kan delas upp i olika områden såsom arbetsledning i det<br />
praktiska vardagsarbetet i form av handledning, leda personalen i att förverkliga mål i<br />
det dagliga arbetet och arbetsledarens ansvar för att sätta mål för verksamheten samt<br />
ekonomiskt ansvar för verksamheten. I arbetsledning ligger även att stödja och utveckla<br />
medarbetarna. Administrativa ansvarsuppgifter kring arbetsmiljö och bemanning samt<br />
tillsyn över att bestämmelser, föreskrifter, riktlinjer och överenskommelser efterlevs<br />
vilar också på arbetsledningen.<br />
God man eller förvaltare<br />
När personer med demenssjukdom är i behov av hjälp med ekonomi eller annat stöd för sin<br />
person kan ansökan göras om god man. Närstående, sociala myndigheter och vårdpersonal<br />
kan ta kontakt med kommunens överförmyndare för att påtala/ansöka om god man.<br />
Kommunens överförmyndare hjälper till med ansökan, tillsätter och har tillsynsansvaret för<br />
gode män. Tingsrätten beslutar om god man/förvaltare ska förordnas. Kan personen inte<br />
medverka eller har insikt om sitt behov av god man, gör patientansvarig distriktsläkaren en<br />
bedömning och skriver intyg till tingsrätten om behov av förvaltare. God man/förvaltare kan<br />
efter tingsrättens beslut ansvara för ekonomiska spörsmål men även för att personens övriga<br />
intresse tas till vara. För god man behövs personens medgivande men förvaltare utses utan<br />
medgivande av vårdtagaren. Detta kräver även olika läkarintyg som underlag till<br />
utredningen.<br />
Dokumentation<br />
Skyldighet till att dokumentera gäller för samtliga individuellt beslutade insatser. Detta enligt<br />
Hälso- och sjukvårdslagen (HSL) [37], Socialtjänstlagen (SoL) [32] samt Lagen för stöd och<br />
service för vissa funktionshindrade (LSS) [11].<br />
Lex Sara<br />
Lex Sarah är en bestämmelse som innebär att den som ger service och omvårdnad till äldre<br />
och funktionshindrade är skyldig enligt lag att anmäla övergrepp och brister i vård och<br />
omsorg. Lagen gäller såväl på särskilt boende för äldre och funktionshindrade som för vård<br />
i deras eget hem. Lex Sarah gäller också personal som arbetar i privata företag och som<br />
arbetar på uppdrag av en kommun.<br />
Sidan 57 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Bestämmelserna om Lex Sarah finns i Socialtjänstlagen, SoL, samt i Socialstyrelsens<br />
författningssamling [33, 36].<br />
Enligt en ändring i SoL [36], kapitel 14, § 2 är det den som ansvarar för verksamheten som är<br />
skyldig att utan dröjsmål avhjälpa eller anmäla detta till Länsstyrelsen.<br />
Lex Maria<br />
När någon har drabbats av en allvarlig sjukdom eller skada på grund av vård eller behandling<br />
är personal inom sjukvården såväl i landsting som kommun skyldiga att snarast göra en<br />
bedömning om det inträffade skall anmälas till Socialstyrelsen enligt Lex Maria [34, 35, 37].<br />
Hos varje vårdgivare finns en anmälningsansvarig som skickar rapporten vidare till<br />
socialstyrelsen. Genom att studera de rapporter om fel och brister som görs i sjukvården i<br />
hela Sverige kan Socialstyrelsen skicka ut rekommendationer till vården för att förebygga<br />
skador.<br />
LSS-insatser till yngre personer med demenssjukdom<br />
Insatser enligt Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS [11] kan bli<br />
aktuellt för yngre personer med demenssjukdom, efter individuell prövning. LSS ska trygga<br />
att personer med funktionshinder, som inte fyllt 65 år, ska ha levnadsförhållanden som, i så<br />
stor utsträckning som möjligt, liknar levnadsförhållanden för andra i motsvarande ålder.<br />
Insatser som kan bli aktuella är framför allt personlig assistans, rådgivning, ledsagarservice,<br />
daglig verksamhet, avlösarservice, korttidsboende och särskilt boende [11].<br />
Stöd i ordinärt boende<br />
En viktig princip inom äldrepolitiken är att ge äldre människor möjlighet att bo kvar i det<br />
egna hemmet så länge som möjligt. Även om det inte direkt i forskning framkommit att<br />
personer med demens klarar ADL-aktiviteter bättre i hemmiljö, så tyder mycket på att<br />
välkända föremål, rum och vanor liksom automatiserade procedurer är ytterst betydelsefulla.<br />
Den viktigaste nyckeln till gott omhändertagande är en medveten planering och strategi<br />
mellan huvudmännen för hur man ska bemöta och stödja varje person med demenssjukdom<br />
och deras närstående. Strategin bör grundas på hög tillgänglighet och bra information, att<br />
aktivt söka upp personer som kanske inte kan eller vågar söka hjälp, att låta närstående vara<br />
delaktiga i vårdplanering, individuellt utformad avlösning för närstående samt skapa trygghet<br />
om att mer hjälp kan ges när det behövs.<br />
Det är inte alltid lätt att avgöra när kvarboende i det egna hemmet inte längre fungerar bra<br />
för personen med demenssjukdom och närstående, trots hjälp och stöd. Frågan om flyttning<br />
bör, om osäkerhet eller konflikter mellan olika intressen uppstår, bli föremål för ett etiskt<br />
ställningstagande i varje enskilt fall.<br />
Sidan 58 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Hemtjänst<br />
Hemtjänstpersonal arbetar efter bistånd enl. Socialtjänstlagen [32] och efter delegation enligt.<br />
Hälso- och sjukvårdslagen [37]. Hemtjänstinsatserna ska vara anpassade till personen med<br />
demenssjukdoms individuella behov av att få stöd och bekräftelse i att klara sin tillvaro. Det<br />
är viktigt att se hur han själv har anpassat och kompenserat sina svårigheter, så att hjälpen<br />
kan inriktas på att stötta individens egna tillvägagångssätt. Hjälpinsatserna kan bestå mer av<br />
närvaro och påminnelser så att han tar de initiativ som ska göras och att aktivteter verkligen<br />
blir utförda, än av praktisk handgriplig hjälp. Personer inom hemtjänst som ger hjälp till<br />
personer med demenssjukdom och stöttar närstående i hemmet behöver ha kunskap om<br />
demenssjukdomar och omvårdnad vid demenssjukdom. Med utbildad personal, i alla<br />
demensvårdsverksamheter, är det möjligt att skapa en mer stödjande och lättolkad miljö för<br />
personer med demenssjukdom Det finns olika sätt att organisera omvårdnaden om personer<br />
med demenssjukdom, t.ex. särskilt utbildad hemvårdspersonal i grupperna, samordning<br />
mellan hemtjänst och dagvård för personer med demenssjukdom, särskilda grupper eller<br />
team som utbildar, stöder och handleder vårdtagare, närstående och vårdare.<br />
Dagvård<br />
Dagvård finns som frivilligt åtagande för kommunerna inom Socialtjänstlagen. Dagverksamheterna<br />
fungerar oftast som stöd och stimulans för personer med demenssjukdom och<br />
som avlastning för närståendevårdare under dagtid. Aktiviteterna syftar till att väcka minnen,<br />
stärka självkänslan och behålla funktioner. Personalens kunskap om omvårdnad vid demenssjukdom<br />
är ytterst viktig för att kunna ge en god vård. De studier som gjorts, pekar på att<br />
dagvård ger en bättre livskvalité för personer med demenssjukdom som deltar samt utgör ett<br />
avlösande och stödjande vårdalternativ för närstående och kan som sådant uppskjuta<br />
inflyttning till särskilt boende.<br />
Korttidsboende<br />
Korttidsboende (t.ex. avlösning, växelvård, akut sviktvård) är en alternativ stödform för<br />
personer med demenssjukdom och dennes familj. Det är en fördel att korttidsplatserna finns<br />
i närheten av eller samlokaliseras med dagvård eller i närheten av demensboende. Syfte för<br />
korttidsboende, se rubrik Dagvård ovan.<br />
<strong>Demens</strong>boende<br />
Gruppboende för personer med demenssjukdom har som förutsättning en specialutbildad<br />
personal med en vårdfilosofi som har demenvårdsinriktat innehåll. Många bor numera kvar<br />
länge hemma, detta innebär att flyttning till gruppboende ofta sker sent i demenssjukdomen.<br />
Personalens kunskap om personen med demenssjukdom är ytterst viktig för att kunna ge en<br />
god omvårdnad. Levnadsberättelse, samt en bra kontakt och delaktighet för närstående är<br />
viktigt. Vid flytt till ett särskilt boende ska en medveten strategi och helhetssyn finnas för att<br />
lära känna personen med demenssjukdom och hans familj. Det är viktigt att läkarinsatser för<br />
diagnostik, läkemedelsbehandling och utvärdering/uppföljning finns på gruppboendena. Man<br />
bör sträva efter att vårdtagaren ska få sluta sina dagar på boendet. Men i vissa fall kan det<br />
vara motiverat att flytta p.g.a. grava störande psykiatriska symtom eller mycket stora<br />
medicinska vårdbehov.<br />
Sidan 59 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Rehabilitering efter sjukdom eller skada<br />
Här har arbetsterapeuten och sjukgymnasten en viktig roll genom att individuellt utforma<br />
träning och att handleda närstående och personal i hemtjänst eller på boende hur träning i<br />
vardagsaktiviteter kan ske på bästa möjliga sätt.<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
<strong>Demens</strong>sjukdomen påverkar rehabilitering av kroppsliga sjukdomar och handikapp bl.a.<br />
genom att intellektuella svårigheter skapar problem att förstå instruktioner. Det är viktigt<br />
att personer med demenssjukdom får tillgång till anpassad rehabilitering både för ökad<br />
livskvalitet och för att inte påskynda demensutvecklingen. Vid träning är det viktigt att<br />
utgå från vardagens situationer som att gå till badrummet eller gå till kaffebordet. Särskilda<br />
träningspass med komplicerade instruktioner blir alltför obegripligt. Att använda kroppsspråk<br />
så mycket som möjligt underlättar för personen att förstå vad han ska göra. De<br />
muntliga instruktioner man ger ska vara tydliga och enkla, en sak i taget.<br />
Träning syftar till att förhindra en neråtgående spiral som en funktionsnedsättning efter<br />
sjukdom eller skada annars lätt för med sig. Funktionsnedsättningen leder till ökat<br />
hjälpberoende som leder till inaktivitet som i sin tur leder till ytterligare funktionsnedsättning.<br />
Sjukgymnasten<br />
I demensutredningen kan sjukgymnasten med sin kompetens bidra med analys av den<br />
fysiska aktiviteten såsom förändrat rörelsemönster, gångstörningar, apraxi och balans. En<br />
sjukgymnast med spetskompetens inom demensområdet kan vara till hjälp vid differentialdiagnostik<br />
mellan Alzheimers sjukdom och vaskulär demens eller mellan Lewy body<br />
demens och Parkinsons sjukdom eller mellan demenssjukdom och depression.<br />
Sjukgymnasten kan i rehabiliteringen utforma träning som är individuellt anpassad efter<br />
personen med demenssjukdoms förmåga och symtom. Det finns goda exempel på att<br />
personer med demenssjukdom kan tillgodogöra sig träning långt in i demenssjukdomen<br />
om den är rätt anpassad. I arbetet ingår även handledning av närstående och personal i hur<br />
man arbetar funktionsbevarade. Sjukgymnasten har kunskaper om och förskriver främst<br />
hjälpmedel för gång, träning och behandling. Hembesök är värdefullt för att se att<br />
hjälpmedel fungerar i hemmiljö.<br />
Arbetsterapeuten<br />
Arbetsterapeuten har en viktig roll i demensutredningen och i omvårdnadsarbetet.<br />
Genom att utreda aktivitets- och funktionsförmågan hos personen med demenssjukdom<br />
med kompletterande instrument eller observation i aktivitet bidrar arbetsterapeuten till<br />
diagnos och till underlag för den individuella vårdplaneringen. Personer med demenssjukdom<br />
försöker, precis som andra människor att hitta strategier för att lösa och hantera<br />
problem i sin vardag. För att behålla bästa möjliga funktionsförmåga gör arbetsterapeuten<br />
en kartläggning av hur personen med demenssjukdom anpassar och kompenserar<br />
för sina svårigheter. Därefter inriktas rehabiliteringen mot att stödja personens egna<br />
strategier. Hembesök är lämpligt för att få en helhetsbedömning av aktivitets och<br />
funktionsnivå. Arbetsterapeuten har kunskaper om och förskriver hjälpmedel samt<br />
utreder behov av anpassning av bostaden. Arbetsterapeuten handleder närstående och<br />
Sidan 60 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
personal i hur man behåller aktivitetsförmåga så länge som möjligt hos personen med<br />
demenssjukdom.<br />
Hjälpmedel<br />
I det tidiga skedet vid demenssjukdom är hjälpmedel ofta ett stöd för att egenaktivitet ska<br />
kunna behållas. Det ger också stöd för att kunna bo kvar i eget boende. Frågan om hjälpmedel<br />
bör bli en del i vårdplaneringen. Hjälpmedel är en del av de samlade rehabiliteringsoch<br />
vårdinsatserna. För att hjälpmedlen ska utnyttjas så bra som möjligt krävs att förskrivningen<br />
bygger på den enskilda personens totala livssituation. Förskrivare av hjälpmedel<br />
som t.ex. arbetsterapeut och sjukgymnast kan ge personen med demenssjukdom och<br />
deras närstående stöd och de har aktuella kunskaper om utbudet av hjälpmedel.<br />
Hjälpmedel ska tillgodose grundläggande personliga behov (att klä sig, sköta sin hygien<br />
etc.), förflytta sig, kommunicera med omvärlden, fungera i hemmet och närmiljön,<br />
orientera sig i omgivningen (kognitiva hjälpmedel) [38]. Hjälpmedel som är tänkt att stödja<br />
aktivitets- och funktionförmåga ska läras in så tidigt som möjligt och under lång tid för att<br />
lära in förståelsen och nöta in handgrepp och rutiner, hur detta hjälpmedel ska bli en del av<br />
vardagen. Svårigheten till nyinlärning är ett vanligt demenssymtom och detta begränsar<br />
ofta användandet.<br />
Då det gäller tekniska hjälpmedel måste man väga trygghet – otrygghet och beroende –<br />
oberoende mot varandra. Detta blir ett etiskt dilemma där rätten om självbestämmande kan<br />
komma i konflikt med säkerhetsaspekten.<br />
Hjälpmedel kan delas in i olika användningsområden som kognitivt stöd, för kommunikation,<br />
vid förflyttning, för personlig hygien och larmsystem. Sjukgymnaster, arbetsterapeuter,<br />
sjuksköterskor och läkare har förskrivningsrätt. Vilka hjälpmedel som finns tillgängliga<br />
framgår i Handbok för förskrivning av personliga hjälpmedel. Avtal mellan Västra<br />
Götalandsregionen och kommunerna reglerar om primärvården eller kommunen har ansvar<br />
för hjälpmedlen.<br />
På hjälpmedelsområdet är den starkaste utvecklingen kring IT-baserad kommunikation och<br />
hjälpmedel för kognitivt stöd. Exempel på det sist nämnda är tidsplanerings- och kommunikationshjälpmedel.<br />
Vid förskrivning av t.ex. rollator kan valet av modell ha betydelse. Vissa modeller har<br />
handtag som är svängda framåt, vilket kan misstolkas, med följd att personen kör rollatorn<br />
baklänges framför sig.<br />
Sidan 61 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Lästips<br />
• Dahlenborg, I. Starkhammar, S. <strong>Demens</strong> och Teknik – kunskapsläge och förslag på<br />
åtgärder. Hjälpmedelsinstitutet. 2002.<br />
www.hi.se<br />
• <strong>Demens</strong>förbundet. Morfars batterier håller på att ta slut.<br />
www.demensforbundet.se<br />
• Hjälpmedelsintitutet. Man kommer inte ihåg det man vill. En bok om demens,<br />
hjälpmedel och boende. 2002.<br />
• Johansson, M. Nygård, L. Tid och tidshjälpmedel vid demens - en studie av hur några<br />
personer med en demenssjukdom hanterar tid i samband med dagliga aktiviteter samt<br />
deras erfarenhet av tidshjälpmedel. Hjälpmedelsinstitutet. 2000.<br />
• Hjälpmedelsinstitutet<br />
www.hi.se<br />
• www.rehatek.se<br />
• www.vgregion.se under länken Vård, hälsa & tandvård<br />
Sidan 62 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Kapitel 11<br />
- Rättighetsbegränsningar<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Rättighetsbegränsningar<br />
Det är vanligt att personal inom demensvården ställs inför situationer där det gäller att ta<br />
ställning till hur de ska skydda personer som riskerar att skada sig genom fall, som vill lämna<br />
bostaden och därigenom utsätta sig för fara eller genom ett utåtaggerande och aggressivt<br />
beteende riskerar att skada andra boende och/eller vårdare [39, 41]. Frågan är hur man i dessa<br />
situationer tar hänsyn till personen med demenssjukdoms självbestämmande och integritet.<br />
En omvårdnadsplan eller motsvarande, framtagen i samverkan med närstående, kan ge stöd<br />
för hur vårdpersonal ska handla i det enskilda fallet/situationen.<br />
Socialstyrelsen utfärdade Allmänna råd för vård av personer med nedsatt beslutskompetens<br />
[40]. I dessa betonas att det inte är tillåtet att hindra någon från att lämna bostaden om det<br />
inte står klart att det annars skulle uppstå en situation som hotar den enskildes liv och hälsa.<br />
Inlåsning får inte ske. Ytterdörrar på boende kan vara låsta som brukligt är i de flesta<br />
människors hem, men de ska kunna låsas upp av de boende. Dörren kan ha ett lås som det tar<br />
en viss tid att öppna. När dörrar med ”kodlås” eller annat elektroniskt lås används ska koden<br />
finnas synlig. Att inkräkta på någons oberoende för att garantera hans trygghet kan vara<br />
motiverat om personen är en fara för sig själv och andra. Om man enbart ser på personens<br />
oberoende kan man hamna i situationer som inte skiljer sig från att vålla fara. Om man<br />
ensidigt betonar personens trygghet respekterar man inte hans vilja och gör intrång i hans<br />
personliga integritet. Men att säkerställa trygghet/säkerhet kan också leda till ökad självständighet<br />
och aktivitet. Ett beslut, att först trygga säkerheten, exemplet med installation av<br />
”dörrvakt”, ska leda till att personen kan behålla sin självständighet och aktivitetsförmåga.<br />
Pesonen kan då kanske vara ensam i hemmet längre stunder i trygghet och vistas i sin<br />
invanda miljö.<br />
Socialstyrelsen har även gett ut föreskrifter när det gäller individuellt larm [41].<br />
I Socialstyrelsens föreskrift om förbud mot tvångsmedel [42] framgår att sängsele, sängväst<br />
och liknande anordning inte får användas för att hålla patienten kvar i sängen. För patienter<br />
som sitter uppe får bälte eller liknande anordning inte användas förutom för att hindra<br />
patienter att falla och bli skadade. Läkarordination måste finnas. Bälte får endast användas<br />
för att möjliggöra aktivering; inte för att fasthålla en orolig patient.<br />
Alla har rätt att i nödvärn försöka hindra brott mot egendom eller person. Mer våld får inte<br />
användas än vad nöden kräver. Man får t.ex. ingripa om en människa misshandlar en annan,<br />
även om det innebär att man måste hålla fast personen. Vårdrutiner får inte bygga på<br />
nödvärnsrätten [43], utan endast användas i undantagsfall.<br />
I december 2006 överlämnades ett betänkande om ”Regler för skydd och rättssäkerhet för<br />
personer med demenssjukdom” [45] till regeringen. Underlaget föreslår två nya lagar – ”Lag<br />
om tvångs- och begränsningsåtgärder inom socialtjänsten i vissa fall” och ”Lag om<br />
tvångsåtgärder vid medicinsk behandling i vissa fall”. Den enskilde ska kunna överklaga<br />
besluten till domstol [56].<br />
Sidan 63 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Körkort<br />
I normalt åldrande påverkas reaktionsförmåga, syn, hörsel samt förändringar i rörligheten<br />
men inte i den omfattning att man bedömer det som riskfaktorer för att köra bil. Patienter<br />
med långt framskriden demens kan ibland klara av att manövrera ett fordon eftersom<br />
procedurminnet fungerar bra. Brister i uppmärksamhet, omdöme, minne, visuospatiala och<br />
psykomotoriska funktioner är ändå avgörande för lämpligheten. Ännu finns det inga metoder<br />
för hur man bedömer lämpligheten att inneha körkort för personer med demens.<br />
Det är viktigt att vara tydlig och ärlig inför patient och närstående. Det kan vara till stöd att<br />
tala om att det är sjukdomens inverkan och lagen som bestämmer att man inte får köra bil.<br />
Vid tveksamhet kan länssjukvården såsom Neuropsykiatrin i Borås och Minneskliniken i<br />
Mölndal, vara behjälplig. En person med demens som inte hittar är berättigad till färdtjänst<br />
även om gångförmågan är god.<br />
Körkortslagen [44] säger:<br />
”om en läkare vid undersökning av en körkortsinnehavare finner att körkortsinnehavaren<br />
av medicinska skäl är uppenbart olämplig att ha körkort, ska läkaren anmäla det till<br />
Länsstyrelsen. Innan anmälan ska läkaren underrätta körkortsinnehavaren. Anmälan<br />
behöver inte göras om det finns anledning att anta att körkortsinnehavaren kommer att<br />
följa läkarens tillsägelse att avstå från att köra körkortspliktigt fordon”.<br />
Vägverkets författningssamling [46] säger att<br />
”allvarlig kognitiv störning utgör hinder för innehav av körkort. Vid bedömning ska<br />
särskilt beaktas störningar i uppmärksamhet, omdöme och minne, i visuospatiala och i<br />
psykomotoriska funktioner. Vidare ska beaktas förekomst av känslomässig labilitet och<br />
ökad uttröttbarhet.”<br />
Se bilaga 4, Problem relaterade till indirekt bedömning av förarlämplighet.<br />
Vapen<br />
Enligt vapenlagen [47] är läkaren skyldig att anmäla till polisen om någon som är intagen på<br />
sjukvårdsinrättning för psykisk störning innehar eller kan tänkas inneha vapen samtidigt som<br />
det kan antas vara olämpligt.<br />
I samband med beslagtagande av vapen kan läkare kontaktas för att bedöma hälsotillståndet.<br />
Sidan 64 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Kapitel 12<br />
- Kompetens<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Betydelsen av utbildad personal<br />
En betydelsefull faktor i miljön för personer med demens är att all personalen är<br />
välmotiverad och välutbildad, detta bidrar till ökad kvalitet i omvårdnaden och ett<br />
professionellt förhållningssätt. Studier av bl.a. Kihlgren 1992 [48] har visat att det genom<br />
utbildning av personal är möjligt att skapa en mer stödjande och lättolkad miljö för<br />
personer med demenssjukdom.<br />
Bråne m.fl. visade 1989 [49] att demenspatienter som vårdades av utbildad personal<br />
uppvisade minskad ångest, depression och förvirring samt ökad vakenhet, motorisk förmåga<br />
liksom biokemiska indikationer på stimulerad hjärnfunktion. Därtill visade patienterna mer<br />
självständighet, eget initiativ och en bättre förmåga att föra samtal. Kompetensutveckling<br />
inom demensvård är en viktig faktor för god vårdkvalitet. Kunskapen om demenssjukdomar<br />
ökar ständigt. För att det ska vara möjligt att grunda sitt arbete på vetenskap och beprövad<br />
erfarenhet behöver personal fortlöpande öka sina kunskaper genom regelbunden fortbildning.<br />
Specialistteam inom psykiatrin behöver en än högre kunskapsnivå när det gäller demenssjukdomar<br />
[3].<br />
Handledning<br />
Arbete med personer med demenssjukdom är mycket påfrestande, såväl fysiskt som psykiskt.<br />
Personalen arbetar med sig själva som redskap, vilket är känslomässigt uttömmande.<br />
Utvärdering av handledning visar att handledning ger ökad kraft till vårdandet och en ökad<br />
arbetsglädje.<br />
När vi arbetar inom människovårdande yrken måste vi ha tänkt igenom och tagit ställning<br />
till våra egna grundläggande värderingar. Grunden för handledning i vårdandet bygger på<br />
humanism. Humanismen framhäver det unika hos varje individ och har en grundläggande<br />
respekt för den enskilda människans värdighet.<br />
Målet med processinriktad handledning är att öka förståelsen för hur miljö, bemötande och<br />
hjärnskador påverkar personer med demenssjukdomar. Processinriktad omvårdnadshandledning<br />
ska vara en stödinsats som ger förbättrad handlingsberedskap inför svåra och ibland<br />
oväntade situationer i arbetet. Innehållet i handledningen utgörs av omvårdnadens substans,<br />
den egna lärandeprocessen samt relationen till varandra.<br />
Handledningen kan ha fokus på vårdarens känslor och upplevelser samt på personen med<br />
demenssjukdom och det samspel som sker i mötet mellan personen och vårdaren. Handledningen<br />
kan också beröra arbetets organisation, struktur, processer i förverkligandet av mål<br />
och vårdfilosofi. Handledningen integrerar teori och praktik samt ökar insikten, kunskapen<br />
om personer med demenssjukdomar. Bearbetning av personalkonflikter faller utanför ramen<br />
för omvårdnadshandledning [50].<br />
Exempel på en handledningsmodell [51].<br />
Sidan 65 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
• Avsätt tid och möjlighet för all personal i gruppen att delta.<br />
• Fokusera på en patient i taget.<br />
• Var och en av deltagarna presenterar sina känslor för patienten och vad de tycker är<br />
lätt/svårt i vårdandet. De presenterar också sina tankar om hur de tror livet ser ut från<br />
patientens perspektiv.<br />
• Samtala kring hur personalen kan/vill förändra vården, hur är den aktuella patientens<br />
situation? Sammanfatta hur vården ska se ut för att bidra till patientens livskvalitet.<br />
• Handledaren leder gruppen i processen samt förmedlar kunskap om demenssjukdomar.<br />
Tillsammans med gruppen och utifrån olika nivåer utvecklas en helhetsbild av personen<br />
med demenssjukdom.<br />
Sidan 66 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Kapitel 13<br />
- Stöd till närstående<br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
I Sverige finns det minst en halv miljon närstående till personer med demenssjukdom.<br />
Det ställs stora krav på tålamod, förståelse och kunskap hos dessa. Att förlora sitt jag, sin<br />
kapacitet och sin framtid är något som tungt drabbar personen med demenssjukdom. De<br />
närstående är delaktiga i detta och får i många fall själva ta en stor andel av den psykiska<br />
och fysiska bördan.<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
<strong>Demens</strong>sjukdomen utvecklas i regel långsamt. Hos personen finns i allmänhet under<br />
inledningsskedet en ökad observans och känslighet för den försämrade förmågan och för<br />
omgivningens reaktioner. Trots att den närstående gradvis anpassar sig till det förändrade<br />
beteende som personen med demenssjukdom får och ser till att hon ständigt finns till hands<br />
kan den sjukes oro, aggressivitet eller andra beteendeförändringar öka. Den närstående<br />
kanske inte alltid förstår att förändringen beror på demens. Kontakterna med vänner glesnar,<br />
ofta på grund av att närstående vill undvika insyn från andra om vad som händer i familjen.<br />
De gör sitt yttersta för att orka med både den sjuke och sig själv. Det är vanligt att närstående<br />
till personer med demens förr eller senare hamnar i en krissituation.<br />
SOS-syndromet är enligt psykologen Winqvist [52] ett fenomen, som drabbar alla<br />
närstående till personer med demenssjukdom. SOS står för Sorg – Oro – Samvetsförebråelser.<br />
Sorg – att livet tillsammans med livskamraten slutar så traumatiskt och det som de har<br />
planerat tillsammans inte kan förverkligas. De mister den person de håller av men tillåts inte<br />
sörja eftersom personen inte är död, bara förändrad.<br />
Oro – att personen inte ska klara sig och glömmer att laga mat eller glömmer kranen på i<br />
badrummet. Oro över om han hittar hem eller över att de fortfarande kör bil? Håller den<br />
närstående själv på att få en demenssjukdom? Oron sitter både i kropp och i själ.<br />
Samvetsförebråelser – att inte ha upptäckt sjukdomen tidigare eller för att inte orka bo<br />
tillsammans.<br />
En annan beskrivning som kan spegla den närståendes situation är kristeorin enligt Johan<br />
Cullberg [53] som består av fyra faser: chock – reaktion – bearbetning – nyorienteringsfas.<br />
Det är ett gemensamt ansvar att fånga upp närstående, då det inte finns någon självklarhet för<br />
de närstående att självmant ta kontakt för stöd.<br />
Stödet behöver inte bara bestå av praktiska lösningar, lika viktig är mental avlastning.<br />
Kontakten med andra som har samma erfarenhet är oerhört mycket värt och kan ibland vara<br />
inkörsporten till att ta emot annat stöd från samhället. Gemensamhetsträffar är ett bra stöd,<br />
där den närstående blir tryggare i sin vårdarroll och orkar vårda längre. Ett annat bra stöd är<br />
dagvård med kvälls- och nattmöjligheter, avlösning i hemmet, korttidsboende och särskilda<br />
boenden. Närstående behöver alltså olika valmöjligheter i sitt stöd. Närstående som har varit<br />
vårdare hemma fortsätter oftast på ett naturligt sätt att vara det när vårdtagaren flyttar in på<br />
särskilt boende. För att närstående ska fortsätta bli delaktiga i omsorgen måste personalen ta<br />
initiativet och bjuda in.<br />
Sidan 67 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Många närstående har berättat att det betyder mycket att bli välkomnad av personalen<br />
när de besöker det särskilda boendet. När närstående tar det svåra beslutet om inflyttning till<br />
särskilt boende innebär det att en del av det gemensamma hemmet nu finns där. Detta ger den<br />
närstående och vårdtagaren:<br />
• Rätt att betrakta boendet som en del av det gemensamma hemmet.<br />
• Rätt att framföra önskemål och krav.<br />
• Rätt till ett privat liv.<br />
• Rätt för närstående att ta del av vad som händer deras anhörige/vän.<br />
Det är en viktig aspekt att utföra en arbetsplan för att utveckla ömsesidigt stöd och samarbete<br />
mellan närstående och personal. En regelbunden mötesplats med t.ex. café´ och studiecirkelverksamhet,<br />
råd, stöd och information kan vara ett annat sätt att avlasta/stödja närstående på.<br />
Lästips<br />
• Bohman, G. Sagan om Gunnel. Bonniers. 1990.<br />
• Burman, G. Har jag en dotter? Alfabeta Anamma.<br />
• Cobbold, M. Guppy till middag.<br />
• Fant, M. Att bli mamma till sin mamma. Månpocket. 1990.<br />
• Fant, M. De sista åren. En fortsättning på Att bli mamma ….. Månpocket. 1992.<br />
• Hansekers, J. Som när solen går i moln.<br />
• Isaksson, Ulla. Boken om E. Albert Bonniers förlag AB. 1995.<br />
• Larsson, R. År med Maria. www.demensforbundet.se<br />
• Larsson, R. Maria vill hem. www.demensforbundet.se<br />
• Malmö Anhörigförening i samverkan med neuropsykiatriska kliniken, Universitetssjukhuset<br />
MAS. Destination glömska - varför just vi? Intervjuer med demenssjukas<br />
anhöriga. 1998. ISBN 91-630-6788-9.<br />
• Socialstyrelsen. Anhörigas röster – Om att se förstå och stödja anhöriga till äldre. 2005.<br />
ISBN 91-7201-919-0.<br />
• www.demensforbundet.se<br />
• www.alzheimerforeningen.se<br />
Lästips för barn och ungdom<br />
• Embink-Lannersten, E. Huvudsaken. Alfabeta.<br />
• Laurin, Anna-Lena. Sång till mormor. Förlag ”Vakna min bulle”.<br />
• Skote, I Skote, Inger. Gå inte ifrån mig . Nordstedt.<br />
• Andersson, B. Berättelsen om Morbror H. <strong>Demens</strong>förbundet.<br />
Sidan 68 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Kapitel 14<br />
- Etik<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Etiska utgångspunkter<br />
I Socialstyrelsens Departementspromemoria På väg mot en god demensvård [3] har följande<br />
mål och inriktning för demensvården presenterats.<br />
”Målsättning med vård, behandling och omsorg är, att bevara personens mentala<br />
funktioner så långt det är möjligt, behålla sociala kontakter, lindra sjukdomssymtomen<br />
och när det inte längre är möjligt att ge tröst, skapa ett så gott liv som möjligt för den<br />
sjuke, men också stödja och avlösa de närstående.”<br />
Etiska ställningstaganden måste tas i hela vårdkedjan tillsammans med personen med demens<br />
och dennes närstående. Till exempel måste etiska ställningstaganden göras flera gånger om<br />
dagen vid långt framskriden demens när personen själv saknar förmåga att medverka. Alla<br />
vill respektera personens integritet och därmed hans värdighet. Det kan uppstå motsättningar<br />
mellan personens behov, närståendes önskan och omvårdnadspersonalen. Motsättningarna<br />
måste ses och inte förnekas för att kunna hanteras.<br />
Etisk vägledning<br />
I etik ligger en möjligheter att få vägledning i hur man kan handla i enskilda fall. Grunden<br />
för ett gott handlande är de etiska principerna:<br />
• Respekt för den egna personens vilja (autonomi).<br />
• Att vårt handlande ska medföra något gott.<br />
• Att inte skada.<br />
• Att handla rättvist.<br />
Synen på människan med demenssjukdom påverkar de etiska värderingarna.<br />
Beroende på vilket synsätt man har fokuseras följande:<br />
• Organisk hjärnskada – behandling, läkemedel.<br />
• Personinriktad – frågan om autonomi, livshistoria, tidigare ställningstagande.<br />
• Att vara en social varelse – värderingar om betydelse för närstående, omvårdare,<br />
grannar, samhälle.<br />
• Existentiella frågor – mänskliga rättigheter. Är en person med demenssjukdom<br />
fortfarande en person? Kan han ge samtycke?<br />
Vem fattar beslut och på vilka grunder?<br />
En viktig fråga är vem som ska fatta beslut för personer med demens, när de inte längre<br />
själva kan göra det. Det kan röra sig om enkla beslut i det dagliga livet eller svåra beslut som<br />
att avsluta livsuppehållande behandling.<br />
Sidan 69 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
En uppfattning är att personen själv ska fatta beslut så länge de kan göra det. När andra<br />
personer ska fatta beslut för personer med demenssjukdom uppstår frågan om vem som bör<br />
ha den rollen. Närstående? Läkare? Vårdpersonal? Vanligen betonas att beslutet ska fattas<br />
utifrån vad personen själv skulle ha önskat.<br />
En annan linje är att, eftersom personer med demenssjukdom kan uppleva sin situation<br />
positivt, bör beslutet i stället fattas utifrån den aktuella situationen, även om tidigare uttryckt<br />
vilja finns dokumenterad.<br />
Erfarenheter visar att personer med demenssjukdom, vilka verkar frånvarande, plötsligt<br />
under en kort stund kan visa att de minns, förstår och bryr sig. Förekomsten av sådana<br />
perioder av psykisk klarhet är ett faktum som motsäger synen att personer med<br />
demenssjukdom alltid saknar förmåga att tänka och är bortom all mänsklig kontakt.<br />
Litteratur visar att det inte finns någon enhetlighet eller konsensus kring vilka etiska värde<br />
eller normer som finns eller bör gälla för vård av personer med demenssjukdom. Samtidigt<br />
uppkommer en rad svåra etiska avvägningar och problemställningar i olika vardagssituationer<br />
när personer med demenssjukdom ges vård. Det är därför angeläget att den etiska<br />
reflektionen inom demensvården är aktiv. Den bör lyfta fram olika synsätt och väga samman<br />
dessa i väl övervägda etiska ställningstaganden [3].<br />
Lästips<br />
• Magnusson, N. Asta och hennes rättigheter. Liber. 1998.<br />
• Norberg, A. m fl. Omvårdnadens Mosaik. Liber 1992.<br />
• Sjöberg, U. Handläggning av LSS-frågor. Nordstedts juridik AB. 2000.<br />
Sidan 70 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Ordlista<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
A<br />
Acetylkolin<br />
ADAS-cog<br />
ADL<br />
Afasi<br />
Agnosi<br />
Amnesi<br />
Amyloid<br />
Amyotrofisk lateralskleros<br />
Anamnes<br />
Anomi<br />
Antikolinerga<br />
Apraxi<br />
Atrofisk<br />
Atypisk<br />
Autonom<br />
Autonomi<br />
B<br />
Bilateral<br />
BPSD<br />
C<br />
CAMCOG<br />
CBF<br />
Cortex<br />
CSF<br />
CT<br />
D<br />
Degeneration<br />
DT<br />
Dysfagi<br />
Dysfasi<br />
Dysfunktion<br />
E<br />
EEG<br />
Ekolali<br />
Exekutiva funktioner<br />
Signalsubstans i nervsystemet<br />
Avsnittet om kognitivt test av: Alzeimer´s Disease<br />
Accessment Scale<br />
Förkortning av Activites of Daily Living, dagliga<br />
aktiviteter<br />
Förlust av talförmågan (helt eller delvis)<br />
Svårighet att tolka sinnesintryck<br />
Minnesförlust<br />
Grupp av proteiner<br />
Muskelförtvinande förlamningssjukdom<br />
Sjukdomens förhistoria<br />
Ordglömska, förmågan att hitta ord<br />
läkemedel som stör eller blockerar det kolinerga<br />
systemet<br />
Oförmåga att utföra ändamålsenliga rörelsesekvenser<br />
Näringsbrist, förtvining<br />
Avvikande från det typiska<br />
Oberoende<br />
Självbestämmande, förmåga till självbestämmande<br />
Dubbelsidig<br />
Beteendestörning och Psykologiska Symtom vid<br />
demenssjukdom<br />
Cambridge cognitive examiniation, ett test för att<br />
undersöka kognitiv förmåga<br />
Blodflödesmätning i hjärnan<br />
Hjärnbarken<br />
Förkortning för cerebrospinalvätska<br />
Datortomografi, avbildning av hjärnan<br />
Försämrad funktion, nedbrytning<br />
Datortomografi<br />
Svårighet att svälja<br />
Talrubbning<br />
Störd funktion<br />
Mätning av hjärnans elektriska strömmar<br />
(ElektroEncefaloGrafi)<br />
Upprepning och repetition av det senaste sagda<br />
Att kunna planera, organisera, rangordna, tänka abstrakt<br />
Sidan 71 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
F<br />
Fibrill<br />
Fokal hjärnskada<br />
G<br />
Genetisk predisposition<br />
Global funktion<br />
H<br />
Hypertyreos<br />
Hypokinesi<br />
Hypotyreos<br />
I<br />
iADL<br />
IVP<br />
K<br />
Klocktest<br />
Kognition<br />
Konfabulering<br />
Konfusion<br />
Kroppsneglekt<br />
L<br />
Lakunära infarkter<br />
Likehood ratio<br />
M<br />
Mediala temporalstruktur<br />
Minimental test, MMT<br />
Multisensorisk stimulering<br />
MRT<br />
N<br />
Neurofibril degeneration<br />
Neurofibrill<br />
O<br />
Ortostatism<br />
Fin muskel- eller nervtråd<br />
Lokaliserad hjärnskada<br />
Genetiska anlag för att utveckla demenssjukdom<br />
Sammanfattande helhetsuttryck för en personen med<br />
demenssjukdom persons mentala förmåga<br />
Överproduktion av sköldkörtelhormon<br />
Onormalt minskade eller långsamma rörelser<br />
Underproduktion av sköldkörtelhormon<br />
Instrumentell ADL, förmåga till planering och<br />
samordning av aktiviteter<br />
Individuell vårdplanering<br />
Patienten ombeds rita en klocka med visare och ange ett<br />
klockslag<br />
Allmän beteckning för alla former av tankeverksamhet<br />
t.ex. varseblivning, inlärning, hågkomster,<br />
problemlösning och språklig aktivitet. Kognitiv som har<br />
med kognition att göra synonym med intellektuell<br />
Att fylla ut minnesluckor med påhitt<br />
Förvirring<br />
Ouppmärksamhet för stimuli från den egna kroppen<br />
Mycket små infarkter<br />
Ange en undersöknings prognostiska värde<br />
Struktur mot mitten i tinningloben<br />
Ett enkelt kognitivt/intellektuell test<br />
Samtidig stimulering av flera sinnen, t.ex. hörsel, syn,<br />
lukt<br />
Magnetkamera (Magnetresonanstomografi)<br />
Nedbrytningsprodukter från neuronets normala<br />
stödstruktur<br />
Fina trådar I nervcellerna<br />
Benämning på olika symtom som uppträder i stående<br />
ställning<br />
Sidan 72 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
P<br />
Palliativ<br />
Perception<br />
Perseveration<br />
Plack<br />
Prevalens<br />
Procedurminne<br />
Progrediera<br />
R<br />
Reliabilitet<br />
Rigiditet<br />
Rumsneglek<br />
S<br />
Senila plack<br />
Snoezelen<br />
Spatial<br />
Subduralhematom<br />
Subkortikala<br />
Synapser<br />
Syndrom<br />
T<br />
Tremor<br />
V<br />
Validitet<br />
Vaskulär/vasculär<br />
Visuell<br />
Visuell dysfunktion<br />
Visuospatial<br />
Lindrande<br />
Varseblivning av sådant som sinnena kan förmedla<br />
Tvångsmässigt upprepande av ord eller handling på<br />
grund av oförmåga att upphöra med handlingen<br />
Härdformiga förändringar i hjärnan<br />
Förekomst<br />
Motoriskt minne eller färdigheter<br />
Fortskrida, tillta<br />
Tillförlitlighet vid upprepade mätningar<br />
Stelhet<br />
Sviktande uppmärksamhet för sinnesintryck från<br />
omvärlden<br />
Små nystliknade ärrbildningar i hjärnvävnad<br />
Sensorisk stimulering av flera sinnen<br />
Betecknar rumslig orienteringsförmåga<br />
Blödning under hårda hjärnhinnan<br />
Om hjärnstrukturer och deras processer under barken<br />
Mötespunkt mellan nervceller där signalöverföring kan<br />
ske<br />
Flera sammanhörande sjukdomstecken som alla pekar på<br />
en viss sjukdom<br />
Darrningar, skakningar<br />
Tillförlitlighet hos ett mätprov, mäter vad testet avser att<br />
mäta<br />
Tillhörande kärlen<br />
Som har med synen att göra<br />
Förändringar i ögats rörelse och fixeringsförmåga och<br />
reduktion av synfältet och den visuella perceptionen.<br />
Svårighet att ientifiera och uppfatta skillnaden mellan<br />
objekt, bilder m.m.<br />
Förmåga till att genom synen uppfatta och agera i<br />
rumsliga sammanhang<br />
Sidan 73 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Referensförteckning<br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
1. <strong>Demens</strong>sjukdomar en systematisk litteratur översikt. SBU-rapport; 2006.<br />
2. Vårdens svåra val, SOU 1995:5.<br />
3. DS 2003:47. På väg mot en god demensvård. Samhällets insatser för personer med<br />
demenssjukdomar och deras anhöriga. Socialdepartementet. Elanders Gotab Ab:<br />
Stockholm; 2003.<br />
4. Karp.A. Social och mental stimulans minskar risk för demens. Äldre i Centrum nr 1;<br />
2005.<br />
5. Qiu C. Winblad B. Fastbom L. Fratiglioni L. Combined effects of APOE genotype,<br />
blood pressure and antihypertensive drug use on incident AD. Neurology<br />
2003;61, 55-60.<br />
6. Fratiglioni, Rocca. Epidemiology of dementia in Boller F, Grafman J. Handbok of<br />
Neuropsykology, Dementia. Elsevier Science publishers, Amsterdam, in press.<br />
7. Wimo A & Jönsson L. <strong>Demens</strong>sjukdomarnas samhällskostnader. Äldreuppdraget<br />
2000:14, Socialstyrelsen.<br />
8. Armanius Björlin. G. Et al. Om demens. Liber. Stockholm; 2004.<br />
9. Marcusson.J., Passant. U, Wahlund. L-O, Wallin.A. Minnestörning och demens –<br />
utredning och handläggning. DMF. Det mångkulturella förlaget; 1998.<br />
10. Apoteket. Läkemedelsboken 2005/2006.<br />
11. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, SFS 1993:387.<br />
12. Nolan, M. Keady, J. IMMEL: assessing coping responses in the early stages of<br />
dementia. Brittish journal of Nursing. 1995. Vol. 4. no 6.<br />
13. Gulmann. Psykogeriatrik. Studentlitteratur; 2003.<br />
14. FASS; 2005.<br />
15. Björkdahl, A. Psyk-VIPS – att dokumentera psykiatrisk omvårdnad enligt VIPSmodellen.<br />
Studentlitteratur; 1999.<br />
16. Kovach Ch et al. Asessment and treatment of discomfort for people with Late-stage<br />
dementia. Journal of pain and Symptom Management 1999;6:412-419.<br />
17. Gustafsson, G. Thuresson, K. Personer med förståndshandikapp och <strong>Demens</strong>.<br />
www.vardalsinstitutet.net.<br />
18. Nygård L. Vardagslivets aktiviteter: Möjligheter och begränsningar; 1999.<br />
19. Josephsson.S (1994) Everyday activities as meeting-places in dementia. Doctoral thesis.<br />
Department of geriatric medicin, Karolinska Institute.<br />
20. Nygård L. 2000 rapport 19 Projekt Äldre och Folkhälsa. <strong>Demens</strong>sjukdom – tidiga<br />
insatser i hemmet med fokus på ensamboende i eget hem. Stiftelsen Stockholms läns<br />
Äldrecentrum.<br />
21. Karlström B, Landin I, Rothenberg E, Faxen I mfl. Mat och kostbehandling för äldre,<br />
problem och möjligheter. SLV; 1998.<br />
22. Marcus E, Berry E, Refusal to eat in the elderly. Nutrition Reviews; 1998;6:163-171.<br />
Sidan 74 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
23. Socialstyrelsen. Näringsproblem i vård och omsorg, prevention och behandling. SoS<br />
rapport, 2000:11.<br />
24. Ahlborg B. Alborn B. Andersson J. Handbok för vårdpersonal. AnA förlag.<br />
Falköping; 1994.<br />
25. Nordenram, G. Nordström, G. Äldretandvård. Förlagshuset GOTHIA.<br />
26. Wijk, H. Goda miljöer och aktiviteter för äldre. Studentlitteratur; 2004.<br />
27. Wijk H. Colour perceptions in old age. Department of geriatric Medicine Göteborg<br />
University; 1998.<br />
28. Bengtsson A. Utemiljöns betydelse för äldre och funktionshindrade. FHI-rapport; 2003.<br />
29. Eriksson, S. Introduktion BPSD. Avdelningen för Geriatrik, Institutionen för<br />
samhällsmedicin och rehabilitering, Umeå Universitet.<br />
30. Eriksson, S. M fl. BPSD i ett nordiskt perspektiv – Beteendestörningar och Psykologiska<br />
Symtom vid <strong>Demens</strong>sjukdom.<br />
31. Hallberg, I. Problematiska beteende hos demensdrabbade. Liber; 1997.<br />
32. Socialtjänstlagen (SoL), SFS 2001:453.<br />
33. Socialstyrelsens författningssamling, SOSFS 2000:5.<br />
34. Socialstyrelsens författningssamling, SOSFS 2005:28.<br />
35. Lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, SFS 1998:531.<br />
36. Socialtjänstlagen (SoL), SFS 2001:453, 14 kap 2 §.<br />
37. Hälso- och sjukvårdslagen (HSL), SFS 1982:763.<br />
38. Blomquist, U-B. Nicolaou, I. Förskrivningsprocessen. Hjälpmedelsinstitutet; 2003.<br />
39. Äldreuppdraget 1999:7. Skyddsåtgärder inom äldreomsorgen.<br />
40. Socialstyrelsen utfärdade Allmänna råd för vård av personer med nedsatt<br />
beslutskompetens, SOSFS 1992:17.<br />
41. Individuellt larm, hälso- och sjukvårdslagen 24 § 2:a stycket, SOSFS 1997:16.<br />
42. Socialstyrelsens föreskrift om förbud mot tvångsmedel, SOSFS 1980:87, SOSFS<br />
1992:17, ändring i SOSFS 1997:16.<br />
43. Nödvärnsrätten, brottsbalken, SFS 1962:700, 24 kap 1 §.<br />
44. Körkortslagen, SFS 1998:488, 10 kap 2 §.<br />
45. Regler för skydd och rättssäkerhet för personer med demenssjukdom, SOU 2006:110.<br />
46. Vägverkets författningssamling, VVFS 1996:200, 10 kap 1 §.<br />
47. Vapenlagen, SFS 1996:67 med ändring 1 juli 2006 (SFS 2006:386).<br />
48. Kihlgren, M. Tillit, autonomi och gemenskap – grundstenar för ett positivt möte inom<br />
äldrevården. Vårdförbundet – forskning och utveckling. FoU 56.1992.<br />
49. Bråne, G. Att bedöma demens med GBS-skalan. Natur och Kultur. Stockholm; 1989.<br />
50. Cars J, Zanders B. Att handleda inom demensvården. Hur personal och anhöriga kan<br />
stödja den demenshandikappade. <strong>Demens</strong>förbundet. Klippan; 1994.<br />
51. Edberg, A-K Red. Att möta personer med demens (s 53). Studentlitteratur. Lund; 2002.<br />
52. Winqvist, M. SOS-Syndromet. Liber; 1984.<br />
Sidan 75 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
53. Cullberg, J. Kris och utveckling. Natur och Kultur. Stockholm; 1975.<br />
54. Lorentz, J.W. alt et. Canada J. Brief Screening test for Dementia. Phsykiatry. 47,<br />
723-733; 2002.<br />
55. White, S. et al. Clook drawing as a screening tool for cognitiv impairment. Age and<br />
Ageing. 32 542-547; 2003.<br />
56. Regler för skydd och rättssäkerhet för personer med demenssjukdom. SOU 2006:110.<br />
www.regeringen.se/sb/d/108/a/74164<br />
57. Folstein MF., Folstein SE & McHugh PR. Mini-mental state. a practical<br />
method for grading the cognitive state of patients for the clinician. J<br />
Psychiatr Res, 1975 Nov;12(3):189-198.<br />
Sidan 76 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Lästips på Internet<br />
Vetenskapliga<br />
• Medicinska fakulteten, Lunds universitet<br />
www.med.lu.se/om_fakulteten<br />
• Vårdalsinstitutet<br />
www.vardalinstitutet.net<br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Övriga<br />
• Norrkunskap, demensutbildning<br />
www.norrkunskap.y.se/index.shtml<br />
• Lunds universitet<br />
www.lu.se sök på psykiatri<br />
• www.janssen-cilag.se, sök på demens<br />
• www.novartis.se<br />
• www.octopus.se<br />
• www.pfizer.se sök på demens, sidor för hälso- och sjukvården<br />
• Socialtjänstlagen på lätt svenska<br />
www.socialstyrelsen.se<br />
• Rixlex lagar och förordningar<br />
www.riksdagen.se<br />
• Läkemedelsverkets författningssamling m.m.<br />
www.lakemedelsverket.se<br />
• Arbetsmiljöverkets författningssamling, yrkesinspektionen<br />
www.av.se<br />
• Sveriges kommuner och landsting, väntetider i vården<br />
www.skl.se<br />
• Datainspektionen, rapporter m.m.<br />
www.datainspektionen.se<br />
• Handikappombudsmannen<br />
www.handikappombudsmannen.se<br />
• Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd (HSAN), regler, blanketter m.m.<br />
www.hsan.se<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Sidan 77 av 78
<strong>lokalt</strong> <strong>vårdprogram</strong><br />
för hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg Dokumentnamn:<br />
Dokumentnivå:<br />
Policy<br />
Fastställt av ReKo Revideringsdatum: Uppdateringsdatum: Utgåva nr:<br />
2007-02-26<br />
1<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Antal sidor:<br />
Vårdsamverkan ReKo sjuhärad<br />
78<br />
<strong>Demens</strong><br />
Länkförteckning<br />
Gäller inom:<br />
Hälso- och sjukvården i Södra Älvsborg inom ReKo sjuhärad<br />
Förekommande länkar i <strong>vårdprogram</strong>mets kapitel. Se även rubrik Lästips på Internet.<br />
• American Journal of Psychiatry, http//:ajp.psychiatryonline.org<br />
• Alzheimerföreningen, www.alzheimerforeningen.se<br />
• Apoteket, www.apoteket.se<br />
• <strong>Demens</strong>förbundet, www.demensforbundet.se<br />
• En bättre demensvård (Sverige kommuner och landsting), www.demensvard.se<br />
• Emedicine from webMD, www.emedicine.com<br />
• Handbok för förskrivning av personliga hjälpmedel<br />
www.vgregion.se/vgrtemplates/RegRightColumn____35456.aspx<br />
• Hjälpmedelsinstitutet, www.hi.se<br />
• <strong>Demens</strong><strong>vårdprogram</strong>, Landstinget i Östergötland<br />
www.lio.se/templates/Page.aspx?id=16086<br />
• National Center for Biotechnology Information (NCBI), www.ncbi.nlm.nih.gov<br />
• Norrkunskap demensutbildning, www.norrkunskap.y.se<br />
• Octopus demens AB, <strong>Demens</strong>butiken, www.octopus.se<br />
• www.passagen.se<br />
• Komikapp-Rehatek AB, www.rehatek.se<br />
• SOU 2006:110. Regeringen, www.regeringen.se/sb/d/108/a/74164<br />
• ReKo sjuhärad, http://reko.vgr.se<br />
• www.sjukvardsradgivningen.se<br />
• www.smittskyddsinstitutet.se<br />
• Taktil utbildning, www.taktil.se<br />
• Ung och anhörig, www.unganhorig.se<br />
• Vårdalsinstitutet, www.vardalsinstitutet.net<br />
• Västra Götalandsregionen, www.vgregion.se<br />
Dnr:<br />
Antal bilagor:<br />
5<br />
Sidan 78 av 78