otvorila velika vrata ruskog tr`i{ta
June issue (2010) - Galenika
June issue (2010) - Galenika
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
LIST FARMACEUTSKE FABRIKE GALENIKA n GODINA XLVII n BROJ 6 n JUN 2010.<br />
n GODINA JUBILEJA<br />
Prva srpskafarmaceutska ku}a, nakon<br />
pu{<strong>ta</strong>nja u rad nove fabrike, <strong>otvorila</strong> je<br />
ponovo preds<strong>ta</strong>vni{tvo u Moskvi i time<br />
se vratila na najmo}nije evropsko <strong>tr`i</strong>{te<br />
n NENAD OGNJENOVIĆ:<br />
@elja nam je i da zapo~nemo zajedni~ku<br />
izgradnju fabrika u Rusiji. Delegacije Vlade<br />
Srbije i na{e kompanije su tim povodom<br />
ve} posetili Kalu{ku i Al<strong>ta</strong>jsku oblast<br />
VELIKI DAN ZA SRPSKU PRIVREDU<br />
OTVORENO PREDSTAVNI[TVO U MOSKVI<br />
„Galenika“<br />
<strong>otvorila</strong> <strong>velika</strong><br />
<strong>vra<strong>ta</strong></strong> <strong>ruskog</strong> <strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong><br />
www.ga
MARKETING<br />
Me|u predava~ima je bila i prim. mr sc pharm.<br />
spec. kozmetologije Suzana Miljkovi} pomo}nik<br />
direktora slu`be marketinga Galenika a.d<br />
NOVI PROIZVODI<br />
Glavna aktivna<br />
sups<strong>ta</strong>nca - znanje!<br />
Dr spec.<br />
Miroslav Turni}<br />
direktor slu`be<br />
marketinga<br />
2<br />
Uproteklom periodu, slu`ba marketinga<br />
Galenike a.d. je pokazala je da<br />
ima potencijale koji su spremni da<br />
odgovore na svaki novi zahtev i potrebe svojih<br />
kolega - lekara, farmaceu<strong>ta</strong>, medicinskih<br />
ses<strong>ta</strong>ra, zdravstvenih tehni~ara i saradnika u<br />
svakodnevnoj borbi za zdravlje. Ponuda programa<br />
kontinuirane edukacije, akreditovanih<br />
u saradnji sa zdravstvenim us<strong>ta</strong>novama, koje<br />
su predlo`ili i realizovali saradnici Sektora<br />
marketinga i prodaje Galenike a.d. sa svojim<br />
gostima - predava~ima, privukla je veliko<br />
interesovanje, ali dobila i brojne pohvale.<br />
Kontinuirana edukacija<br />
Novi propisi koji su uveli obaveznu<br />
akredi<strong>ta</strong>ciju za sve zdravstvene radnike,<br />
podrazumevaju kontinuirano u~enje i obnavljanje<br />
znanja. Kontinuirana edukacija (KE)<br />
podrazumeva prikupljanje 12 internih + 12<br />
eksternih bodova godi{nje, {to zna~i<br />
anga`ovanje sopstvenih snaga za programe<br />
internih KE, ali i pra}enje i poha|anje skupova<br />
u zemlji i inostranstvu, kao eksternu edukaciju.<br />
Imaju}i u vidu svoja sopstvena znanja i<br />
mogu}nosti, kao i potrebe kolega iz prakse,<br />
prim. mr sc pharm. spec. kozmetologije<br />
Suzana Miljkovi}, pomo}nik direktora slu`be<br />
marketinga Galenike a.d. osmislila je dva programa<br />
namenjena pre svega farmaceutima i<br />
farmaceutskim tehni~arima. Temu „Nega i<br />
za{ti<strong>ta</strong> zdrave ko`e i le~enje naj~e{}ih oboljenja“,<br />
akreditovala je Apoteka Leskovac, kao<br />
kurs prve kategorije, sa 5 bodova za slu{aoce.<br />
U okviru ove edukacije, pored autora, predava~i<br />
su i prof.dr Dragan Jovanovi} iz KC Ni{,<br />
kao i Dr. spec. Miroslav Turni} direktor<br />
slu`be marketinga Galenike.<br />
Drugu temu „Za{ti<strong>ta</strong> od sunca i pravilan<br />
izbor prepara<strong>ta</strong>“, akreditovala je ZU<br />
Farmanea. Predava~i su prim.mr.sc pharm.<br />
spec. kozmetologije Suzana Miljkovi}<br />
pomo}nik direktora slu`be marketinga<br />
Galenika a.d., dr. spec. Neven Joki} sa<br />
Institu<strong>ta</strong> za onkologiju i radiologiju Srbije i<br />
dr spec. Miroslav Turni} direktor slu`be marketinga<br />
Galenike a.d. Ova tema, uvek jako<br />
aktuelna tokom prole}a, ima za cilj da skrene<br />
pa`nju na opasnosti od prekomernog<br />
sun~anja i kori{}enja solarijuma, da preporu~i<br />
pravilno pona{anje i mere za za{titu<br />
od sunca, ali i da uputi na kvalitet, zna~aj i<br />
osnovna svojstva prepara<strong>ta</strong> za za{titu od<br />
sunca ili ve{<strong>ta</strong>~ko <strong>ta</strong>mnjenje ko`e. Ovo je prilika<br />
da se farmaceutski sektor Srbije uklju~i u<br />
edukacije i savetovanja op{te i stru~ne<br />
javnosti.<br />
Ukupno je odr`ano {est edukacija o „ko`i“ i<br />
osam o „sun~anju“ i obuhva}eno oko 1500<br />
zdravstvenih radnika. Predavanja su odr`ana<br />
u Leskovcu, Vranju, Prokuplju, [apcu, Loznici,<br />
Sremskoj Mitrovici, Kikindi, a Galenika je u<br />
svojoj „plavoj sali“ ugostila Apoteke Beograd,<br />
Smederevsku Palanku, Smederevo, Veliku<br />
Planu, Sopot, Mladenovac, Aran|elovac,<br />
Pan~evo, Po`arevac, Obrenovac, Grocka,<br />
mnoge kolege iz privatnih apoteka, apoteka u<br />
okviru zdravstvenih us<strong>ta</strong>nova i domova<br />
zdravlja, kao i kolege iz Centralne apoteke<br />
skladi{<strong>ta</strong> Vojske Srbije i mnoge druge.<br />
Veliki anga`man saradnika Galenike - slu`be<br />
prodaje na terenu, preds<strong>ta</strong>vni{tva Beograd, Ni{<br />
i Novi Sad, u pozivanju i organizaciji dolaska,<br />
kao i veliki trud u realizaciji programa<br />
tehni~kog centra i restorana, u~inio je da se<br />
gosti ose}aju prijatno i da ovi skupovi proteknu<br />
u dobroj, radnoj atmosferi. Kroz<br />
obavezne ankete koje slu{aoci popunjavaju na<br />
kraju svakog programa KE, iskazali su svoje<br />
veliko zadovoljstvo edukativnim programom,<br />
predava~ima i ~i<strong>ta</strong>vom organizacijom.<br />
Farmakovigilanca kao preduslov<br />
bezbedne primene lekova<br />
U saradnji sa Agencijom za lekove i medicinska<br />
sredstva Srbije i Apotekom Kru{evac,<br />
Slu`ba marketinga Galenika a.d. je pokrenula<br />
projekat edukacije farmaceu<strong>ta</strong> i lekara primarne<br />
zdravstvene za{tite na temu<br />
„Farmakovigilanca kao preduslov bezbedne<br />
primene lekova“, akreditovan kod<br />
Zdravstvenog save<strong>ta</strong> Srbije. Projekat je inicirala<br />
prim. mr sc pharm. spec. kozmetologije Suzana<br />
Miljkovi} pomo}nik direktora slu`be marketinga<br />
Galenika, a ispred slu`be marketinga<br />
Galenika je podr`ao direktor slu`be marketinga<br />
Dr. spec. Miroslav Turni}. Za finalni program i<br />
realizaciju zaslu`ni su direktorka ALIMS-a mr<br />
ph Tatjana [ipeti} i mr ph Marija Petronijevi},<br />
prof. dr Branislava Miljkovi} i doc. dr Sandra<br />
Vezmar sa Farmaceutskog fakulte<strong>ta</strong> u<br />
Beogradu, prof. Dr Sandra [ipeti}-Gruji~i} sa<br />
Medicinskog fakulte<strong>ta</strong> u Beogradu i Mr<br />
ph.spec. Zla<strong>ta</strong> @uvela, direktorka Farmaceutske<br />
komore Srbije. Ideja ovog projek<strong>ta</strong> je da {to<br />
vi{e lekara i farmaceu<strong>ta</strong> uzme u~e{}e u prijavljivanju<br />
ne`eljenih efeka<strong>ta</strong> lekova i time<br />
obezbedi s<strong>ta</strong>lno pra}enje primene lekova i njihovu<br />
bezbednost za krajnjeg korisnika - pacijen<strong>ta</strong>.<br />
Program je ve} realizovan u Apoteci<br />
Kru{evac, uz prisustvo lekara iz Doma zdravlja<br />
u Kru{evcu. Na <strong>ta</strong>j na~in, omogu}ena je direktna<br />
razmena informacija i iskus<strong>ta</strong>va me|u<br />
zdravstvenim radnicima, {to ~ini osnovu za<br />
kvalitetniju saradnju i ve}u sigurnost pacijena<strong>ta</strong><br />
u oblasti farmakoterapije.<br />
Os<strong>ta</strong>le aktivnosti marketinga<br />
U proteklom periodu pored kontinuiranih<br />
edukacija - sktor maketinga i prodaje je organizovala<br />
i zna~ajne edukacione seminare.<br />
Po~ela je intenzivna promocija novih<br />
prepara<strong>ta</strong> kardiovaskularne i neuropsihijatrijske<br />
palete Clopigal i Lamotral u veletrgovinama,<br />
apotekama, domovima zdravlja i<br />
os<strong>ta</strong>lim organizacionim celinama sistema<br />
zdravstvene za{tite Srbije.<br />
Organizovano je u~e{}e Galenike na XIII<br />
seminaru Pedijatrijske {kole Srbije od 30. maj<br />
do 5. jun 2010 na Zlatiboru, zatim na 55. simpozijumu<br />
Farmaceutskog dru{tva Srbije 03.-06.<br />
juna 2010. na Kopaoniku i na X Kongresu<br />
internis<strong>ta</strong> Srbije od 09. do 13.juna 2010. u<br />
Beogradu. Uz veliko anga`ovanje i ljubaznost<br />
saradnika preds<strong>ta</strong>vni{tva Galenike u<br />
Makedoniji organizovano je u sklopu kongresa<br />
kardiologa Makedonije koji se odr`ava od<br />
02. do 05.juna. 2010. na Ohridu, predavanje<br />
„ACE inhibicija u hipertenziji: nove paradigme<br />
u le~enju“. Predava~ je, doc. dr<br />
Neboj{a Tasi}, IKVB Dedinje. Predavanje }e<br />
pomo}i uvo|enju prepara<strong>ta</strong> Prilazid na<br />
<strong>tr`i</strong>{te Makedonije.<br />
Sa kolegama iz Crne Gore i Republike<br />
Srpske dogovorene su zajedni~ke akcije i promotivne<br />
aktivnosti u narednom periodu na<br />
stru~nim sas<strong>ta</strong>ncima i kongresima.
UVODNA RE^<br />
Po{tovane koleginice i kolege,<br />
Najbolji pokazatelj da se upornost i <strong>velika</strong> `elja uvek<br />
isplate na kraju jesu rezul<strong>ta</strong>ti koje smo ostvarili u<br />
prethodnom periodu. Drago mi je {to sam u prilici da<br />
u svakom obra}anju uvek govorim o postignutim<br />
rezul<strong>ta</strong>tima, ostvarenim ciljevima, realizovanim<br />
idejama... To zna~i da velikom brzinom grabimo napred<br />
i ne osvr}emo se na pro{lost, des<strong>ta</strong>bilizuju}e faktore u<br />
sada{njosti ili lo{e prognoze koje su nam mnogi davali<br />
za budu}nost.<br />
Godina u kojoj slavimo 65. ro|endan bi}e ispunjena<br />
uspesima i zna~ajnim de{avanjima za na{u kompaniju.<br />
Nova fabrika }e biti sertifikovana i po~e}e sa<br />
proizvodnjom, samim tim mi }emo pro{iriti izvozna<br />
<strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong> i pove}ati kapacitete u na{oj zemlji.<br />
Ostvarili smo zna~ajan uspeh kada je osavremenjivanje<br />
i pro{irenje palete na{ih proizvoda u pi<strong>ta</strong>nju i uspeli<br />
da je prilagodimo uslovima koje nam diktiraju sve<br />
zahtevnije i konkurentnije doma}e i inostrano <strong>tr`i</strong>{te.<br />
Jo{ jedna zna~ajna stvar je na{ po<strong>vra<strong>ta</strong></strong>k u Moskvu i<br />
po~e<strong>ta</strong>k saradnje sa Rusima na obostrano zadovoljstvo<br />
i uzajamnu korist. Rusija, zemlja koja privla~i sve<br />
svetske investitore i privrednike, <strong>otvorila</strong> je svoja <strong>vra<strong>ta</strong></strong><br />
i za Galeniku. Preds<strong>ta</strong>vni{tvo u Moskvi, otvoreno<br />
krajem maja, jedan je od najzna~ajnijih ciljeva koje<br />
smo ostvarili, jer mi nismo zainteresovani samo za<br />
izvoz na rusko <strong>tr`i</strong>{te, ve} i za proizvodnju ruskih<br />
lekova u svojim pogonima, koji bi bili distribuirani na<br />
podru~je Zapadnog Balkana. Nekada je vrednost<br />
izvoza na to zahtevno <strong>tr`i</strong>{te biv{eg SSSR-a dostizala i<br />
vi{e desetina miliona dolara. Danas, odgovorno<br />
tvrdim da, imamo kapacitete da tu cifru prevazi|emo.<br />
Galenika je, kao dobar ambasador svoje dr`ave,<br />
prisutna u 25 zemalja, s tim {to }e se <strong>ta</strong>j broj<br />
udvostru~iti dobijanjem GMP sertifika<strong>ta</strong>, koji nam<br />
otvara <strong>vra<strong>ta</strong></strong> <strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong> Evropske unije.<br />
Raduje me i to {to kompanija zdravo posluje i<br />
uspe{no se bori sa svakodnevnim izazovima, pa samim<br />
tim benefite dobrog rada mo`emo da podelimo sa<br />
zaposlenima koji su na{ najva`niji stub i naj~vr{}i<br />
oslonac.<br />
Se}a}emo se ove godine kao godine u kojoj su<br />
napravljeni zna~ajni i krupni koraci u pogledu<br />
investicija i unapre|enja poslovanja na svim poljima.<br />
Sa nadom da }u u slede}em broju kompanijskih<br />
novina mo}i da sa vama podelim mnogo vi{e uspeha i<br />
ostvarenih rezul<strong>ta</strong><strong>ta</strong>,<br />
Mr ph spec.<br />
Nenad Ognjenovi}<br />
3
JUBILEJ<br />
Od predratne laboratorije<br />
PROSLAVA jubileja - 65 godina postojanja, u<br />
Galenici ne}e biti obele`ena samo<br />
simboli~no. Pu{<strong>ta</strong>nje u rad nove Fabrike<br />
~vrstih farmaceutskih prepara<strong>ta</strong> ozna~i}e<br />
tehnolo{ku, ali i vremensku odrednicu. U<br />
godini jubileja vredno je podsetiti se ljudi i<br />
doga|aja koji su obele`ili 65 godina Galenike.<br />
4<br />
n 1945. Sve je po~elo 18. jula UREDBOM<br />
Glavne Uprave Medicinske Proizvodnje<br />
„GUMPRO“-a kojim je osnovano dr`avno<br />
preduze}e „Galenika“ sa sedi{tem u<br />
Beogradu. Osnovna sredstva za rad novoosnovanog<br />
preduze}a bila su oprema predratne<br />
firme „ODOL“ i labaratorije biv{e firme<br />
„Mi{kovi} i Komp“.<br />
n Za prvog direktora Galenike imenovan je<br />
mr ph Venceslav Pavlov, a ceo kolektiv brojao<br />
je 46 zaposlenih. Proizvodnja lekova u oblicima<br />
<strong>ta</strong>ble<strong>ta</strong>, ampula i medicinskih masti, kao i<br />
paste za zube zapo~e<strong>ta</strong> je u jednoj neuslovnoj<br />
jednospratnici u Oblakovskoj ulici 47/a.<br />
n 1946. Za manje od godinu dana Galenika<br />
izras<strong>ta</strong> u perspektivnog proizvo|a~a lekova i<br />
preseljava se u Ulicu 22. oktobra broj 7 u<br />
Zemunu.<br />
n Zbog odlaska na novu du`nost Venceslava<br />
Pavlova njega je na mestu direktora zamenio<br />
mr ph Bo{ko Zdravkovi} koji na tom mestu<br />
os<strong>ta</strong>je do maja 1951.<br />
n 1949. Za ovu godinu mo`e se re}i da je<br />
obele`ila budu}e decenije Galenike. Galenika<br />
je po proizvodnji pencilina pos<strong>ta</strong>la svetski<br />
pozna<strong>ta</strong> farmaceutska ku}a. Prve bo~ice<br />
amorfnog penicilina proizvedene su 31. jula<br />
1949. a Jugoslavija se svrs<strong>ta</strong>la me|u ~etiri<br />
zemlje u svetu koje su imale vlastitu<br />
proizvodnju.<br />
n 1950. Raspu{<strong>ta</strong>njem dr`avne Glavne<br />
uprave medicinske proizvodnje Galenika<br />
preuzima dva va`na tela:-Nau~no istra`iva~ki<br />
institut i Tehnolo{ki odsek u Tvorni~koj ulici<br />
36 u Zemunu. Tehnolo{ki odsek je zatim preras<strong>ta</strong>o<br />
u Odeljenje sinteze u kojem je osvojena<br />
i organizovana proizvodnja aminopirina.<br />
n 1951. Za direktora pos<strong>ta</strong>vljen mr ph<br />
Borisav Had`i-Kosti} (1951-1952.). Os<strong>ta</strong>o je<br />
u se}anju kao vrlo uspe{an direktor, a prerana<br />
smrt spre~ila ga je da ostvari veoma<br />
ambiciozne planove razvoja Galenike.<br />
n Had`i-Kosti}a, na mestu direktora Galenike<br />
nasledio je in`enjer Dragoslav Bradi} (maj<br />
1953.- po~e<strong>ta</strong>k 1959.). On je nas<strong>ta</strong>vio razvojne<br />
procese svog prethodnika, dodaju}i im<br />
viziju jo{ intezivnijeg razvoja.<br />
n 1953. Galenika kre}e u izvoz lekova.<br />
n 1955. Po~ela proizvodnja flastera u Galenici<br />
n 1956. Krajem godine iza{ao prvi broj lis<strong>ta</strong><br />
„Galenika“. Sa~uvani brojevi danas preds<strong>ta</strong>vljaju,<br />
naj~e{}e, jedinu istorijsku gra|u postojanja<br />
Galenike.<br />
n 1959. Za prvog ~oveka Galenike imenovan<br />
Pera Aramba{i}. U istoriji Galenike on je na<br />
tom mestu os<strong>ta</strong>o najdu`e (do 1977.).<br />
Najzna~ajnije uspehe Galenika je postigla pod<br />
njegovim rukovodstvom. Danas se smatra<br />
tvorcem savremene koncepcije razvoja i<br />
pokre<strong>ta</strong>~em izgradnje nove Galenike.<br />
n U toku 1959. rekonstruisani su i pove}ani<br />
kapaciteti vi{e do<strong>ta</strong>da{njih Pogona i odeljenja<br />
(ampulno, <strong>ta</strong>bletno, flastersko, sinteze),<br />
zapo~e<strong>ta</strong> rekonstrukcija Pogona novalgina,<br />
izgra|eni novi magacini kraj Ba<strong>ta</strong>jni~kog<br />
druma i otpo~e<strong>ta</strong> proizvodnja biofila, leka<br />
protiv tuberkoloze koga je prona{ao profesor<br />
dr J. Nedeljkovi}.<br />
n U avgustu 1959. Galeniku je posetio dobitnik<br />
Nobelove nagrade za medicinu,<br />
pronalaza~ streptomicina, Selman A.<br />
Vaksman i Galenikinim stru~njacima odao<br />
priznanje za postignute rezul<strong>ta</strong>te. Osvajanjem<br />
proizvodnje penicilina, hloramfenikola,<br />
novalgina, `ivinog oksida, srebronitra<strong>ta</strong>, kliri<strong>ta</strong>.<br />
Galenika se svrs<strong>ta</strong>la u red svetski poznatih<br />
proizvo|a~a farmaceutskih i hemijskih sirovina<br />
{to joj priznaju i najve}i autoriteti toga<br />
doba.<br />
n 1962. Na Novoj lokaciji kraj Ba<strong>ta</strong>jni~kog<br />
druma grade se novi pogoni za proizvodnju<br />
hloramfenikola, streptomicina, PAS,<br />
prokaina, izoniazida, kliri<strong>ta</strong>, kao i skladi{<strong>ta</strong> i<br />
radionice za Slu`bu odr`avanja.<br />
n 1966. Izgra|ena crpna s<strong>ta</strong>nica na Novoj<br />
lokaciji, Galenikin pogon za proizvodnju<br />
vode velikog kapacite<strong>ta</strong> - 270 li<strong>ta</strong>ra u sekundi.<br />
Cilj -snabdevanje novih pogona vodom i preradu<br />
dunavske vode u pija}u.<br />
n 1967. Pos<strong>ta</strong>vljena bis<strong>ta</strong> nobelovcu<br />
Aleksandru Flemingu, pronalaza~u penicilina<br />
na Novoj lokaciji<br />
n 1967. Proizvedene prve koli~ine finalnog<br />
streptomicina (izrazito jak antibiotik koji se<br />
koristi za bolesti plu}a (tuberkoloze) kao i<br />
drugih infekcija).<br />
n 1970.. Osvojena nova tehnologija<br />
proizvodnje antibiotika tetraciklina.<br />
n 1971. Predsednik SFRJ Josip Broz Tito u<br />
junu je posetio Galeniku.<br />
n 1974. Na Novoj lokaciji po~ela izgradnja<br />
Fabrike lekova po projektu i<strong>ta</strong>lijanske firme<br />
Felini-Mauri i Energoprojek<strong>ta</strong>.<br />
n 1977. Po~etkom godine Pera Aramba{i}<br />
odlazi u penziju, a na njegovo mesto dolazi<br />
magis<strong>ta</strong>r biologije Dragan ]ulafi}. Krajem<br />
godine odr`an je referendum kojim Galenika<br />
od 1. januara 1978. pos<strong>ta</strong>je slo`ena organizacija<br />
udru`enog rada (SOUR), sa osam radnih<br />
organizacija (RO) 20 osnovnih organizacija<br />
udrenog rada (OOUR) i tri radne<br />
zajednice.<br />
n Iste godine predsednik SFRJ Josip Broz Tito<br />
dodelio je Galenici Orden rada sa crvenom<br />
zas<strong>ta</strong>vom.<br />
n 1978. Pu{tena je u rad Nova fabrika lekova,<br />
jedna od najsavremenijih u to vreme.<br />
n 1981. Zavr{ena Upravna zgrada na Novoj<br />
lokaciji<br />
n 1982. Fudbalski klub Galenika pos<strong>ta</strong>o<br />
prvoliga{.<br />
n 1983. Krajem godine na mestu v.d. direktora<br />
nalazio se dipl. in`. poljoprivrede Pe<strong>ta</strong>r Beli}.
JUBILEJ<br />
do farmaceutskog gigan<strong>ta</strong><br />
n 1984. Za novog generalnog direktora<br />
Galenike dolazi dipl. ekonomis<strong>ta</strong> Jovan<br />
Mileusni}. Uslovi poslovanja u to vreme imali<br />
su tendeciju kontuiniranog<br />
pogor{anja:nes<strong>ta</strong>{ice repromaterijala, disparitet<br />
cena, ote`an izvoz. Oslanjaju}i se na<br />
sopstvene snage Galenika uspeva da odr`i<br />
razvoj. Tako se pu{<strong>ta</strong>njem u rad<br />
novoizgra|enog pogona za proizvodnju<br />
polusintetskih penicilina i ugradnjom novih<br />
fermentora, zaokru`uje kompletna proizvodnja.<br />
Tako|e se pro{iruju kapaciteti za<br />
proizvodnju flastera, po~inje proizvodnja<br />
~i<strong>ta</strong>ve palete novih lekova, me|u kojima su<br />
Vipsogal, Bronal i drugi.<br />
n 1984. Otvorena Fabrika za proizvodnju<br />
ibuprofena BOOTS- GALENIKA, koja je<br />
izgra|ena zajedni~kim ulaganjem Engleske<br />
firme i Galenike.<br />
Ubrzo su radovi obus<strong>ta</strong>vljeni, a dr`ava je<br />
pokrenula spor protiv ameri~ke kompanije za<br />
neizvr{avanje ugovora.<br />
n 1997-1999. Galenika posluje pod<br />
nazivom ICN Jugoslavija, a na ~elu kompanije<br />
nalazi se akademik prof. dr Ljubisav<br />
Raki}. S<strong>ta</strong>ri naziv Galenika, vra}en je 1999.<br />
godine.<br />
n Agencija za privatizaciju Republike Srbije<br />
20. novembra 1998. donosi odluku o<br />
promeni strukture vlasni~kih odnosa po<br />
kojem je ameri~ki partner ICN<br />
Pharmaceuticals, prema do <strong>ta</strong>da ulo`enim<br />
sredstvima, vlasnik 25 % Galenike. Na<br />
osnovu te odluke februara 1999. godine za<br />
generalnog direktora imenovana je mr ph<br />
Marija Krs<strong>ta</strong>ji}.<br />
n 2001. Na ~elu Galenike nalazio se dr<br />
Zvonko Ostoji}. U periodu kada se direktor<br />
Ostoji} nalazio na ~elu Galenike upravni<br />
odbor kompanije je 30. aprila 2002. godine<br />
doneo odluku o nas<strong>ta</strong>vku izgradnje nove fabrike<br />
~vrstih farmaceutskih prepara<strong>ta</strong>.<br />
n 2004. Umesto Zvonka Ostoji}a za generalnog<br />
direktora pos<strong>ta</strong>vljen je dipl.ekonomis<strong>ta</strong><br />
Lazar Rajkovi}.<br />
n U maju iste godine objavljena je presuda<br />
Arbitra`e u Parizu po kojoj je dr`ava Srbija<br />
pos<strong>ta</strong>la 100% vlasnik Galenike. Na ~elu<br />
Galenike nalazio se Dragan Stip~i}.<br />
n 2005. Za generalnog direktora je imenovan<br />
dipl. ekonomis<strong>ta</strong> Aleksandar Pravdi} koji<br />
u decembru 2007. potpisuje Ugovor o izgradnji<br />
Nove fabrike sa i<strong>ta</strong>lijanskom kompanijom<br />
IMA.<br />
n 2008. U novembru, za generalnog direktora<br />
Galenike imenovan mr ph spec. Nenad<br />
Ognjenovi}.<br />
n 2009. godine ispunjavanjem zahteva s<strong>ta</strong>ndarda<br />
Galenika dobija sertifikate ISO 9001,<br />
ISO 13485, kao i HACCP sistema.<br />
n U toku 2009. i po~etkom 2010. godine<br />
Galenika je pro{irila asortman za 17 lekova i<br />
5 dijetetskih sredstva, pri ~emu je otvoreno<br />
{est novih <strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong> (Rusija, Kazahs<strong>ta</strong>n,<br />
Belorusija, Irak, Hrvatska, Albanija) <strong>ta</strong>ko da<br />
je ukupan broj zemalja u kojima Galenika<br />
izvozi poras<strong>ta</strong>o na 25 sa tendencijom daljeg<br />
{irenja.<br />
n 2010. U januaru zavr{ena fabrika ^vrstih<br />
farmaceutskih proizvoda<br />
Danas je Galenika uspe{na i moderna<br />
kompanija, u kojoj je zaposleno oko 2600<br />
ljudi, sa godi{njim prometom od 100 miliona<br />
evra. Osniva~ Galenike je Vlada<br />
Republike Srbije, koja je i njen stopostotni<br />
vlasnik.<br />
n 1985. Galenika je transformisana u radnu<br />
organizaciju (RO) sa osam OURA i ~etiri<br />
radne zajednice.<br />
n 1988. Od 1988. do 1992. generalni direktor<br />
Galenike je dr sci. Velimir Brankovi} pod<br />
~ijim rukovodstvom Galenka pos<strong>ta</strong>je regionalni<br />
lider sa izvozom preko 70 miliona<br />
dolara.<br />
n 1990. Po~etkom 1990. po~inju pregovori sa<br />
Milanom Pani}em, osniva~em ameri~ke farmaceutske<br />
kompanije ICN Pharmaceuticals o<br />
uspos<strong>ta</strong>vljanju saradnje. Krajem te godine<br />
potpisuje se Ugovor o osnivanju zajedni~ke<br />
kompanije ICN - Galenika, ~ime je na{a<br />
firma bila prva kompanija na Balkanu sa<br />
stranim ulaganjem. Ameri~ka kompanija bila<br />
je vlasnik 75 % procena<strong>ta</strong>.<br />
n 1992. Po~etkom 1992. za predsednika kompanije<br />
imenovan je mr ph Radomir<br />
Stoji}evi}, stru~njak koji je ceo svoj radni vek<br />
posvetio Galenici, nas<strong>ta</strong>vljaju}i uspe{no<br />
poslovanje kompanije.<br />
n 1994. Polo`en kamelj temeljac za novu fabriku<br />
lekova (danas Fabrika ~vrstih farmaceutskih<br />
proizvoda).<br />
5
SEKTOR IZVOZA<br />
Kvalitetom i znanjem<br />
Jedan od tri najva`nija stuba<br />
Galenikinog poslovanja jeste i<br />
pove}anje izvoznog <strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong> koje<br />
}e omogu}iti da se pozicioniramo<br />
me|u svetskim proizvo|a~ima i<br />
pos<strong>ta</strong>nemo prepoznatljivi {irom<br />
planete. Direktorka Sektora izvoz,<br />
Guljbehar [abovi} sa svojim saradnicima,<br />
intenzivno radi na osvajanju<br />
inostranog <strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong>.<br />
„@elim da naglasim da Galenika<br />
mo`e da poslu`i kao primer saradnje<br />
na svim nivoima. Sagledavaju}i<br />
zna~aj izvoza za kompaniju na{<br />
Sektor ima sna`nu podr{ku u svim<br />
celinama u Galenici“, ka`e direktorka<br />
[abovi}.<br />
Ona isti~e da posebnu ulogu u<br />
rezul<strong>ta</strong>tima koje njen sektor ostvaruje<br />
ima generalni direktor,<br />
gospodin Nenad Ognjenovi} ~iji je<br />
poslednji veliki uspeh ostvaren u<br />
nedavnoj poseti Azerbejd`anu u<br />
sklopu dr`avno - privredne delegacije<br />
koju je predvodio predsednik<br />
Tadi}.<br />
„U Azejberd`anu su uspos<strong>ta</strong>vljeni<br />
kon<strong>ta</strong>kti sa va`nim distributerima i<br />
ve} dan nakon direktorovog povratka<br />
sa pu<strong>ta</strong> stigla je veoma zna~ajna<br />
narud`bina koja nagove{<strong>ta</strong>va veoma<br />
uspe{nu saradnju na ovom <strong>tr`i</strong>{tu“,<br />
isti~e direktorka [abovi}.<br />
GULJBEHAR<br />
[ABOVI]<br />
di re k to r<br />
Sektora izvoza<br />
Ravnopravni partneri sa Al`ircima<br />
U organizaciji Minis<strong>ta</strong>rstva<br />
ekonomije i regionalnog razvoja<br />
koju je predvodio potpredsednik<br />
Vlade i minis<strong>ta</strong>r ekonomije<br />
Mla|an Dinki} u radnoj poseti<br />
Al`iru 2. i 3. mar<strong>ta</strong> ove godine<br />
boravila je dr`avno - privredna delegacija<br />
Republike Srbije.<br />
Osim preds<strong>ta</strong>vnika Minis<strong>ta</strong>rstva<br />
ekonomije i regionalnog razvoja,<br />
delegaciju su sa~injavali minis<strong>ta</strong>r<br />
odbrane, minis<strong>ta</strong>rka omladine i<br />
spor<strong>ta</strong>, guverner Narodne banke,<br />
preds<strong>ta</strong>vnici PKS i SIEPA, kao i 60<br />
preds<strong>ta</strong>vnika vode}ih srpskih kompanija,<br />
a na{u firmu je preds<strong>ta</strong>vljala<br />
direktorka Sektora izvoz, gospo|a<br />
[abovi}.<br />
Tokom posete vo|eni su<br />
razgovori na najvi{em nivou u<br />
Minis<strong>ta</strong>rstvu zdravlja Al`ira.<br />
Tom prilikom akcenat je s<strong>ta</strong>vljen<br />
na pronala`enje re{enja za prevazila`enje<br />
najve}e prepreke za izvoz<br />
na{ih lekova na <strong>tr`i</strong>{te Al`ira, a to<br />
je protekcionizam kojim se {tite<br />
doma}i proizvo|a~i. Time je<br />
onemogu}ena registracija i promet<br />
svih onih lekova koji se lokalno<br />
proizvode. Na obostrano zadovljstvo<br />
prona|en je modus i<br />
predlo`eno je da se potpi{e<br />
me|udr`avni sporazum. Na<br />
osnovu ovog sporazuma „Galenika<br />
a.d.“ kao jedina dr`avna farmaceutska<br />
kompanija, i jo{ samo dve<br />
druge srpske farmaceutske ku}e, u<br />
prelaznom periodu (od godinu i<br />
po do dve godine), dobi}e pravo<br />
da prometuju sve svoje izabrane<br />
lekove, a na osnovu privremenih<br />
registracija.<br />
„Posebno je va`an dogovor, koji<br />
se odnosi jedino na Galeniku, da u<br />
pomenutom periodu, otpo~nu<br />
pripremne radnje sa ciljem izgradnje<br />
nove fabrike, gde bi Galenika<br />
prenela samo know - how i imala<br />
49 odsto vlasni{tva, a {to je prema<br />
al`irskom zakonu maksimalni<br />
udeo stranog partnera kada se<br />
radi o zajedni~koj proizvodnji<br />
lekova“, obja{njava direktorka<br />
[abovi}..<br />
Prema njenim re~ima trenutno se<br />
intenzivno radi na daljoj realizaciji<br />
postignutih dogovora i o~ekuje se<br />
da se u veoma kratkom roku<br />
Galenikini proizvodi izvezu u Al`ir.<br />
„ Ovim otvaramo jo{ jedno izvozno<br />
<strong>tr`i</strong>{te, veoma va`no po mogu}em<br />
obimu prodaje na{ih proizvoda“,<br />
nagla{ava direktorka [abovi}.<br />
Poja~an tim u Sarajevu, planiran<br />
izvoz u Rumuniju vredan 500.000 evra<br />
6<br />
Tokom dvodnevnih razgovora<br />
sredinom aprila u Sarajevu<br />
zavr{eno je usagla{avanje ugovora<br />
sa novim Galenikinim partnerom<br />
na podru~ju Federacije BiH, koji }e<br />
omogu}iti zna~ajno pove}anje<br />
<strong>tr`i</strong>{nog udela. Osim toga, izabrana<br />
su ~etiri saradnika koji }e, pored<br />
direktora nedavno otvorenog preds<strong>ta</strong>vni{tva<br />
u Sarajevu, biti na{<br />
oslonac u budu}em „pohodu“ i<br />
osvajanju <strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong> Federacije Bosne i<br />
Hercegovine.<br />
Direktorka izvoza i pomo}nik<br />
generalnog direktora za marketing i<br />
prodaju Goran Orli} posetili su 28.<br />
i 29. aprila preds<strong>ta</strong>vni{tvo Galenike<br />
u Bukure{tu. Tom prilikom razmotrene<br />
su mogu}nosti daljeg<br />
unapre|enja poslovanja Galenike u<br />
Rumuniji, koje je za sada jedino<br />
<strong>tr`i</strong>{te Evropske Unije u kome<br />
imamo svoje preds<strong>ta</strong>vni{tvo i registrovane<br />
lekove.<br />
Direktorka [abovi} nagla{ava da<br />
je predvi|eno da se u tre}em i<br />
~etvrtom kvar<strong>ta</strong>lu ove godine,<br />
nakon odobrenja varijacije izmene<br />
mes<strong>ta</strong> proizvodnje za Heparine,<br />
izvezu lekovi u vrednosti preko<br />
500.000 evra.<br />
„Pregovaramo i oko izvoza<br />
Heparina u Rumuniju, a {to bi se<br />
realizovalo u formi interventnog<br />
uvoza“, isti~e direktorka izvoza.<br />
Sektor izvoz u svakom trenutku<br />
ima podr{ku i pomo} u svim segmentima<br />
delovanja od strane svih<br />
~lanova Upravnog odbora gde god<br />
su oni u mogu}nosti da se<br />
anga`uju.<br />
Posebno u tome treba is<strong>ta</strong>}i<br />
predsednika Upravnog odbora<br />
Galenike gospodina Dejana<br />
Backovi}a koji nam svojim uticajem<br />
poma`e i otvara sva <strong>vra<strong>ta</strong></strong> na<br />
putu za ostvarenjenje {to boljih<br />
izvoznih rezul<strong>ta</strong><strong>ta</strong>.Tako|e, veliku<br />
zahvalnost dugujemo i gospodinu<br />
Milo{u Bugarinu, predsedniku<br />
Privredne komore Srbije, koji nam<br />
je svesrdno pomogao u<br />
pronala`enju pravih sagovornika i<br />
partnera na novim izvoznim teritorijama.<br />
Gospodin Bugarin je<br />
svojim izuzetnim organizatorskim<br />
i pregovara~kim sposobnostima u<br />
najve}oj meri doprineo da<br />
prezen<strong>ta</strong>cija srpske privrede, u<br />
kojoj is<strong>ta</strong>knuto mesto pripada<br />
na{oj kompaniji, bude na<br />
najvi{em nivou. Najva`nije je da<br />
od dolaska gospodina Bugarina na<br />
~elo Privredne komore Srbije,<br />
srpske firme vra}aju se sa skupova<br />
veoma zadovoljne, sa novim<br />
perspektivama na ino<strong>tr`i</strong>{tima,<br />
kao i sklopljenim predugovorima i<br />
ugovorima.
SEKTOR IZVOZA<br />
ru{imo granice!<br />
Uskoro ekspanzija na<br />
<strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong> Rusije i ZND<br />
U sklopu privredne delegacije koju<br />
je predvodio Slobodan Milosavljevi},<br />
minis<strong>ta</strong>r trgovine i usluga i Milo{<br />
Bugarin, predsednik Privredne<br />
komore Srbije (PKS), od 9. do 12.<br />
mar<strong>ta</strong> vo|eni su razgovori na<br />
najvi{em nivou sa zvani~nicima i<br />
privrednicima Kalu{ke oblasti, koja se<br />
nalazi u razvijenijem delu Rusije. Cilj<br />
posete srpske privredne delegacije bio<br />
je da se pro{iri bilateralna robna razmena,<br />
smanji debalans u me|usobnoj<br />
trgovini i prona|u novi oblici saradnje.<br />
U privrednoj delegaciji Srbije<br />
nalazili su se i preds<strong>ta</strong>vnici dvadeset<br />
najzna~ajnijih doma}ih kompanija,<br />
koji su tokom susre<strong>ta</strong> u Kalugi<br />
poku{ali da prona|u strate{kog partnera,<br />
ponude zajedni~ku proizvodnju<br />
ili transfer tehnologije.<br />
Va`no je re}i da je Srbija jedina<br />
zemlja sa kojom Rusija ima zaklju~en<br />
Sporazum o slobodnoj trgovini, a od<br />
1. jula ove godine po~e}e da<br />
funkcioni{e i carinski ugovor Rusije,<br />
Belorusije i Kazahs<strong>ta</strong>na (Carinska<br />
unija), {to ~ini <strong>tr`i</strong>{te od oko 200 miliona<br />
potro{a~a i pru`a velike<br />
mogu}nosti za dalji rast izvoza na{ih<br />
proizvoda na <strong>ta</strong> <strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong>.<br />
Tokom boravka vo|eni su veoma<br />
konstruktivni razgovori sa Dr`avnom<br />
apotekarskom us<strong>ta</strong>novom. Dalja<br />
konkretizacija dogovora o budu}oj<br />
saradnji o~ekuje se uskoro prilikom<br />
sve~anosti koja }e biti prire|ena<br />
povodom otvaranja Galenikinog preds<strong>ta</strong>vni{tva<br />
u Moskvi.<br />
Makedonci upoznali<br />
Longacef i Novalgetol<br />
Zna~ajne aktivnosti sprovo|ene su i<br />
u zemljama u regionu. U Skoplju su<br />
sredinom mar<strong>ta</strong> sa nadle`nim institucijama<br />
vo|eni va`ni razgovori u cilju<br />
realizacije ideje o osnivanju na{eg<br />
carinskog skladi{<strong>ta</strong> i u Makedoniji.<br />
Galenikino carinsko skladi{te sa koga<br />
bi se distributeri direktno snabdevali<br />
zna~i br`i i efikasniji put na{ih proizvoda<br />
i njihovo pribli`avanje krajnim<br />
korisnicima u Makedoniji. Ova ideja<br />
plod je de<strong>ta</strong>ljne analize dosada{njeg<br />
poslovanja i razmatranja mogu}nosti<br />
daljeg unapre|enja na{eg poslovanja<br />
na ovom <strong>tr`i</strong>{tu. U me|uvremenu,<br />
carinsko skladi{te je ve} po~elo sa<br />
radom i daje prve pozitivne rezul<strong>ta</strong>te.<br />
Tre}i kongres makedonskih hirurga<br />
odr`an od 11. do 16. maja na Ohridu<br />
iskori{}en je za upoznavanje svih<br />
u{esnika sa na{a dva leka koja su<br />
nedavno registovana u Makedoniji, a<br />
to su Longacef i Novalgetol koji imaju<br />
{iroku primenu u ovoj grani medicine.<br />
„Smatram da ovakav vid prezentovanja<br />
na{ih novo-registovanih lekova<br />
omogu}ava najbr`e pozicioniranje i<br />
maksimalnu iskori{}enost potencijala<br />
<strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong>“, ka`e direktorka [abovi}.<br />
[abovi} je ocenila da je kongres u<br />
Ohridu bio prilika i za nove kon<strong>ta</strong>kte<br />
koji }e omogu}iti budu}e prote`iranje<br />
na{ih prepara<strong>ta</strong> u oblast zapadne<br />
Makedonije u kojima do sada iz<br />
razloga koji nisu bili komercijalne<br />
prirode nisu bili prodavani.<br />
Ostvareni su i direktni kon<strong>ta</strong>kti sa<br />
direktorima klini~kih cen<strong>ta</strong>ra u<br />
Makedoniji i na <strong>ta</strong>j na~in otvoren put<br />
za ulazak na{ih lekova na klinike. „Na<br />
kongresu su bili prisutni i direktori<br />
klini~kih cen<strong>ta</strong>ra iz Srbije, te o~ekujemo<br />
i njihove pozitivne reakcije na<br />
prezen<strong>ta</strong>ciju na{eg proizvodnog programa<br />
tokom trajanja kongresa“,<br />
kazala je direktorka [abovi}.<br />
7
MERIDIJANI<br />
Apazov, predsednik “Farmimexa”, Ognjenovi}, gen. direktor Galenike, @arko Ilić i preds<strong>ta</strong>vnik “Niarmedika”<br />
Galenika ponovo <strong>otvorila</strong><br />
preds<strong>ta</strong>vni{tvo u Rusiji<br />
8<br />
„Te`nja nam je da se vratimo na rusko<br />
<strong>tr`i</strong>{te na kome smo nekada sa registrovanih<br />
35 prepara<strong>ta</strong> pravili godi{nji<br />
promet od nekoliko desetina miliona<br />
dolara“ -izlo`ila nam je planove kompanije<br />
u avgustu pro{le godine, Jelena<br />
Ognjenovi}, koja je u tom periodu<br />
rukovodila Odeljenjem za Rusiju i ZND.<br />
Tako smo po~eli... Danas, posle samo<br />
osam meseci, Galenika je <strong>otvorila</strong> svoje<br />
preds<strong>ta</strong>vni{tvo u Moskvi na Kutuzovski<br />
prospektu. Dr`avni i privredni vrh<br />
zemlje, menad`ment i upravni odbor<br />
Galenike i zaposleni u kompaniji morali<br />
su da ispune brojne zahteve i savladaju<br />
mnoge prepreke, kako bi do{li do<br />
dugoo~ekivanog i ni{<strong>ta</strong> manje `eljenog<br />
cilja - preds<strong>ta</strong>vni{tva u zemlji koja ima<br />
jedan od najve}ih privrednih potencijala<br />
u svetu.<br />
Gradi}emo fabriku i u Rusiji<br />
Iako se na ruskom <strong>tr`i</strong>{tu ve} nalaze<br />
Galenikini proizvodi, Oligovit, Sinoderm<br />
(krem, mast i gel), Pipegal i Beviplex,<br />
te`nja Galenike je da ponovo zauzme<br />
jednu od vode}ih pozicija kao jaka i<br />
uspe{na multinacionalna kompanija i da<br />
zajedno sa ruskim partnerima radi ne<br />
samo na izvozu svojih proizvoda u<br />
Rusiju, ve} i na uvozu visokokvalitetnih<br />
ruskih proizvoda.<br />
-„@elja nam je i da zapo~nemo zajedni~ku<br />
proizvodnju i izgradnju fabrika u<br />
Rusiji. Delegacija Vlade Republike Srbije<br />
i preds<strong>ta</strong>vnici na{e kompanije su tim<br />
povodom ve} posetili Kalu{ku i Al<strong>ta</strong>jsku<br />
oblast. Tako|e, bismo kao jedan od vidova<br />
saradnje is<strong>ta</strong>kli mogu}nost uslu`ne<br />
proizvodnje ruskim partnerima u na{im<br />
proizvodnim pogonima koji }e imati<br />
GMP sertifikat i time im omogu}iti izvoz<br />
na <strong>tr`i</strong>{te Evropske unije“ - saop{tio nam<br />
je budu}e planove Galenike generalni<br />
direktor Nenad Ognjenovi}.<br />
U godini kada Galenika slavi svoj 65-ti<br />
ro|endan, ambasadorka Jelica Kurjak i<br />
srpska ambasada u Moskvi, organizovala<br />
je prijem u ~ast na{e kompanije na kome<br />
su prisustvovali najvi{i dr`avni i privredni<br />
vrh Rusije i Srbije. Tom prilikom<br />
direktor Galenike mr ph spec. Nenad<br />
Ognjenovi}, izjavio je da Galenika<br />
planira izgradnju savremenih<br />
proizvodnih pogona u Rusiji, u kojima<br />
}e uvo|enjem inovacionih tehnologija,<br />
kao i 65-godi{njim iskustvom u<br />
proizvodnji, doprineti da se ruska<br />
doma}a proizvodnja unapredi i pobolj{a.<br />
Veliki korak za srpsku privredu<br />
Ruski dr`avni i privredni zvani~nici<br />
pokazali su veliko zadovoljstvo zbog<br />
povratka Galenike na <strong>tr`i</strong>{te Rusije i<br />
najavili intenzivnu saradnju na svim<br />
nivoima, kako bi olak{ali pozicioniranje<br />
Galenike u nihovoj zemlji, ali i obezbedili<br />
razvoj sopstvene proizvodnje i<br />
plasiranje ruskih proizvoda na <strong>tr`i</strong>{te<br />
Zapadnog Balkana i Evropske unije.<br />
Dr`avni sekre<strong>ta</strong>r Minis<strong>ta</strong>rstva zdravlja<br />
Republike Srbije, dr Peri{a Simonovi},<br />
tom prilikom podsetio je da je<br />
„Galenika“ povratkom na rusko <strong>tr`i</strong>{te<br />
napravila veliki korak za celokupnu srpsku<br />
privredu.<br />
Galenika }e preds<strong>ta</strong>vljati glavnu sponu<br />
izme|u Rusije i Evropske unije.<br />
Zajedni~kim snagama i zalaganjem<br />
te`i}emo da doprinesemo ostvarenju<br />
pos<strong>ta</strong>vljenih ciljeva uz razmenu i<br />
pronala`enje inovativnih ideja. Sigurni i<br />
s<strong>ta</strong>bilni nas<strong>ta</strong>vi}emo strategiju razvoja i<br />
unapre|enja poslovanja Galenike na<br />
ruskom <strong>tr`i</strong>{tu.
MERIDIJANI<br />
Na otvaranju Galenikinog preds<strong>ta</strong>vni{tva govorila i ambasadorka Jelica Kurjak<br />
SARADNJA DUGA VI[E DECENIJA<br />
Galenika a.d. jo{ po~etkom 70-ih<br />
godina po~ela sa registracijom i<br />
prometovanjem prepara<strong>ta</strong> iz svog<br />
asortimana u <strong>ta</strong>da{nji Sovjetski<br />
Savez preko mnogobrojnih ruskih<br />
partnera. Me|u prvima sa ovih prostora<br />
prepoznala je velike mogu}nosti<br />
koje ovo <strong>tr`i</strong>{te pru`a i vremenom<br />
pos<strong>ta</strong>la jedan od zna~ajnih izvoznika<br />
u SSSR. Godi{nji promet koji je<br />
Galenika inkasirala sa <strong>ruskog</strong> <strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong><br />
iznosio je nekoliko desetina stotina<br />
miliona dolara. Zaposleni u kompaniji<br />
iz tog vremena se}aju se<br />
velikog „mercedesovog {lepera“ koji<br />
je svake nedelje odlazio u Rusiju i<br />
odvozio Galenikine proizvode.<br />
Galenika je imala svoje preds<strong>ta</strong>vni{tvo<br />
u centru Moskve u istoj<br />
zgradi sa preds<strong>ta</strong>vni{tvom Geneksa<br />
u ulici Kutuzovski prospekt. Promena<br />
u vlasni~koj strukturi Galenike<br />
po~etkom 90-ih dovela do promene<br />
na~ina poslovanja u Rusiji. Tada se<br />
smanjuje obim poslovanja, ali i dalje<br />
Rusi znaju za Flonivin BS, Diges<strong>ta</strong>l,<br />
Alfogel, Oligovit,<br />
Komplamin,Vipsogal,Vidajlin. To su<br />
bili samo neki od proizvoda po kojima<br />
je Galenika bila pozna<strong>ta</strong> u Rusiji.<br />
9
SEKTOR PROIZVODNJE<br />
Bez<br />
tre}e<br />
smene<br />
Prema re~ima mr ph Ljiljane<br />
Stojanovi}, direktora<br />
Sektora proizvodnje,<br />
pu{<strong>ta</strong>njem u rad nove Fabrike<br />
~vrstih farmaceutskih proizvoda<br />
pres<strong>ta</strong>}e potreba za no}nim i<br />
prekovremenim radom u<br />
Pogonu <strong>ta</strong>ble<strong>ta</strong> i dra`eja, a<br />
automatizovane linije olak{a}e<br />
rad operaterima.<br />
LJILJANA<br />
STOJANOVI]<br />
di re k to r Sektora proizvodnje<br />
ORGANIZACIONE<br />
PROMENE<br />
U cilju racionalizacije tro{kova, ali<br />
i boljeg kori{}enja postoje}ih ljudskih<br />
resursa, objedini}e se poslovi<br />
planiranja i pripreme proizvodnje.<br />
Nova Slu`ba }e biti zadu`ena za<br />
sve proizvodne celine.<br />
Direktorka Stojanovi} obja{njava<br />
da je do sada svaka proizvodna<br />
celina imala svoje slu`be planiranja<br />
i pripreme proizvodnje, i svi su<br />
za sebe naru~ivali sirovine, ~ak i<br />
one koje su zajedni~ke za razli~ite<br />
proizvodne celine.<br />
Novom organizacijom se bi}e lak{a<br />
kontrola zaliha, utro{ka i rastura u<br />
proizvodnji. Samim tim trebalo bi<br />
zna~ajno da se smanje i ukupni<br />
tro{kovi proizvodnje. Skladi{te<br />
polaznog i pakovnog materijala do<br />
sada je organizaciono bila vezano<br />
za Fabriku lekova. Sada prelazi u<br />
nadle`nost Sektora proizvodnje i<br />
objedinjuje skladi{tenje materijala<br />
za sve fabrike, ra~unaju}i i novu<br />
Fabriku ~vrstih farmaceutskih<br />
proizvoda. Na ovaj na~in }e se<br />
efikasnije upravljati skladi{tenjem i<br />
materijalima.<br />
10<br />
U pro{loj godini<br />
rekordna proizvodnja<br />
„U Sektoru proizvodnje s<br />
ponosom isti~u da su prethodnu<br />
2009. zavr{ili sa rekordnom<br />
proizvodnjom. Izra`eno u pakovanjima<br />
proizvedeno je 78 miliona<br />
153 hiljade i 908 pakovanja,<br />
{to je 110 odsto vi{e u odnosu na<br />
prethodnu godinu. Kada se<br />
prera~una u nov~ani iznos onda<br />
je to pove}anje od 128 odsto, ili<br />
10 milijardi 778 miliona 120 hiljada<br />
654 dinara“, isti~e mr ph<br />
Ljiljana Stojanovi}, direktor<br />
Sektora proizvodnje.<br />
Da bi se postigli ovi rezul<strong>ta</strong>ti u<br />
pojedinim pogonima radilo se i<br />
u no}nim smenama, vikedom pa<br />
i praznicima. Trend pove}anja<br />
proizvodnje zabele`en je i u<br />
prvom kvar<strong>ta</strong>lu ove godine.<br />
Prema re~ima direktorke<br />
Stojanovi}, proizvodnja uspeva<br />
do obezbedi dovoljno proizvoda<br />
za doma}e <strong>tr`i</strong>{te i izvoz, i to po<br />
koli~ini i po asortimanu.<br />
U ovom periodu nije postojao<br />
deficit na <strong>tr`i</strong>{tu nijednog<br />
Galenikinog proizvoda.<br />
Pu{<strong>ta</strong>njem u redovnu<br />
proizvodnju nove Fabrike ~vrstih<br />
farmaceutskih proizvoda<br />
zna~ajno se pove}avaju kapaciteti<br />
proizvodnje lekova.<br />
„Ima}emo dovoljne kapacitete<br />
da podmirimo postoje}a i nova<br />
<strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong>, ali i za nove poslove koji<br />
se pripremaju i ve} ugovaraju“,<br />
isti~e direktorka Stojanovi}.<br />
Ona obja{njava da }e automatizovane<br />
linije proizvodnje<br />
omogu}iti lak{i i sigurniji rad za<br />
operatere. Bi}e ispunjeni svi<br />
uslovi koje zahteva dobra proizvo|a~ka<br />
praksa (GMP).<br />
„Nova fabrika, kada je Sektor<br />
proizvodnje u pi<strong>ta</strong>nju, nije<br />
trenutno jedina Galenikina<br />
investicija. U toku su radovi na<br />
adap<strong>ta</strong>ciji postoje}e Fabrike<br />
lekova, a zna~ajna sredstva planirana<br />
su i za Fabriku farmaceutskih<br />
sirovina i Galenika-Crna<br />
Gora d.o.o.“, navodi direktorka<br />
proizvodnje i dodaje da je<br />
planirana i kupovina novih<br />
ma{ina i opreme.<br />
Kako ka`e, uporedo sa tim<br />
do}i }e i do reorganizacije pojedinih<br />
slu`bi i organizacionih<br />
SMANJENJE<br />
RASTURA<br />
U cilju smanjenja tro{kova<br />
u Sektoru proizvodnje<br />
intenzivno radi stru~ni tim<br />
na smanjenju rastura u<br />
proizvodnji, {to je jedan od<br />
bitnih zahteva ciljeva<br />
kvalite<strong>ta</strong>.<br />
OBUKE I GMP<br />
U poslednjih nekoliko meseci<br />
radnici koji su planirani za<br />
rad u novoj Fabrici ~vrstih<br />
farmaceutskih proizvoda<br />
intezivno se obu~avaju i<br />
pripremaju za rad na novim<br />
ma{inama i proizvodnim linijama.<br />
Inspekcijska slu`ba<br />
Minis<strong>ta</strong>rstva zdravlja je<br />
obavila inspekcijski nadzor i<br />
dozvola za proizvodnju ve}<br />
je obezbe|ena.<br />
celina kako bi rad bio efikasniji i<br />
lak{e se upravljalo zalihama<br />
sirovina, skladi{tima i u krajnjem<br />
cilju - tro{kovima.<br />
„I pre pu{<strong>ta</strong>nja u rad nove<br />
Fabrike ~vrstih farmaceutskih<br />
proizvoda krenuli smo u ada<strong>ta</strong>pciju<br />
postoje}ih pogona<br />
Fabrike lekova“, ka`e Ljiljana<br />
Stojanovi}.<br />
Prema njenim re~ima ovaj<br />
ogroman posao morao je da se<br />
podeli u tri faze koje se<br />
nadovezuju jedna na drugu, kako<br />
se na <strong>tr`i</strong>{tu ne bi osetila<br />
nes<strong>ta</strong>{ica pojedinih na{ih<br />
proizvoda. Za ove poslove su<br />
odobrena sredstva od milion<br />
evra.<br />
Adap<strong>ta</strong>cijom do<br />
racionalnije proizvodnje<br />
Prva faza adap<strong>ta</strong>cije je<br />
zavr{ena i obuhvatila je ure|enje<br />
re`ima kre<strong>ta</strong>nja ljudi i materijala<br />
u Pogonu ampula i solucija i u<br />
Pogonu sirupa, kao i u sivoj zoni<br />
prostora za pakovanje (pakerskoj<br />
hali).<br />
U drugoj fazi radi}e se<br />
adap<strong>ta</strong>cija u Pogonu medicinskih<br />
masti. Projektni planovi su<br />
zavr{eni i u toku je izrada tenderske<br />
dokumen<strong>ta</strong>cije, nakon<br />
~ega slede radovi na adap<strong>ta</strong>ciji.<br />
Prema re~ima direktorke<br />
Stojanovi}, na vreme }e se<br />
obezbediti zalihe proizvoda, jer<br />
se o~ekuje da prekid u proizvodnji<br />
traje oko mesec dana.<br />
U tre}oj fazi adaptira}e se<br />
Pogon <strong>ta</strong>ble<strong>ta</strong> i dra`eja, ali se jo{<br />
razmatraju planovi dalje<br />
namene, s obzirom da }e ve}i<br />
deo asortimana pogona pre}i u<br />
Fabriku ~vrstih farmaceutskih<br />
prepara<strong>ta</strong>.<br />
Od trenutnih investicija koje<br />
su predvi|ene u Fabrici lekova je<br />
i kupovina ma{ine za etiketiranje<br />
ampula i bo~ica, {to }e ubrzati<br />
rad i smanjiti tro{kove. Nova<br />
ma{ina }e zameniti dosada{nje<br />
tri i na savremeniji na~in,<br />
samolepljivim etike<strong>ta</strong>ma,<br />
obele`avati ampule.<br />
U Fabrici farmaceutskih sirovina,<br />
Pogon biosinteze, odobrena<br />
je investicija od 140 hiljada evra.<br />
Proizvodni pogon }e biti<br />
pripremljen za proizvodnju<br />
jednog novog proizvoda od koga<br />
se u Galenici puno o~ekuje.<br />
Zna~ajna ulaganja<br />
i u Crnu Goru<br />
Stojanovi} isti~e da i pogonu<br />
Galenika - Crna Gora d.o.o. u<br />
kojem Galenika pola`e prava na<br />
75 odsto vlasni{tva, predstoje<br />
zna~ajni radovi.<br />
„U Pogonu cefalosporina, u<br />
kojem se ve} obavlja redovna<br />
proizvodnja kapsula, potrebno je<br />
izvesti radove kako bi bio<br />
osposobljen za proizvodnju<br />
pra{kova za oralnu suspenziju<br />
(antibiotski sirupi)“, ka`e direktorka<br />
i dodaje da }e Galenika<br />
ustupiti jednu ma{inu i potrebnu<br />
opremu, kao i stru~ni kadar<br />
kako bi se zaposleni u Crnoj<br />
Gori osposobili za ovu proizvodnju.<br />
Ona zaklju~uje da bi time bila<br />
zaokru`ena proizvodnja, kao i<br />
potrebe Galenike, za<br />
cefalosporinskim proizvodim<br />
Alface<strong>ta</strong> i Palitreksa u obliku<br />
kapsula i oralnih suspenzija.
DRU[TVENA ODGOVORNOST<br />
Krv koja `ivot zna~i<br />
Galenika ima tradiciju u davanju<br />
krvi jo{ od davne 1945 godine.<br />
Njeno Udru`enje DDK, osnovano je<br />
sa ciljem da u~estvuje u re{avanju<br />
problema koji su na`alost sas<strong>ta</strong>vni<br />
deo `ivo<strong>ta</strong> ljudi, nezavisno od mes<strong>ta</strong><br />
i vremena `ivljenja. Shodno tome, u<br />
prethodnih {est meseci Udru`enje<br />
DDK je u~estvovalo u slede}im<br />
akcijama:<br />
U decembru pro{le godine<br />
odr`ana je akcija u kojoj je u~estvovalo<br />
150 davalaca iz Galenike, ali i<br />
Republike Srpske, Makedonije, Crne<br />
Gore i unutra{njosti Srbije.<br />
U akcija koja je odr`ana,<br />
14.04.2010. u~estvovali su<br />
zaposleni u Galenici koji su, kao i<br />
svake godine, pokazali da u na{oj<br />
kompaniji razvijena svest o solidarnosti<br />
i uzajamnoj pomo}i i<br />
prikupili 90 jedinica krvi.<br />
Povodom Nacionalnog dana<br />
davalaca krvi na Zemunskom keju,<br />
tradicionalno je odr`ana akcija u<br />
okviru koje su se davaoci <strong>ta</strong>kmi~ili<br />
u kuvanju riblje ~orbe. U konkurenciji<br />
od 15 ekipa, na{a ekipa je osvojila<br />
3. mesto. Me|utim, ono {to nam je<br />
dalo dodatni motiv za dalji rad je<br />
„Zlatna plake<strong>ta</strong>“ koju je na{e<br />
Udru`enje dobilo kao najhumanija<br />
sredina, ~ime je potvrdilo jo{<br />
jednom svrhu svoga postojanja.<br />
Plake<strong>ta</strong> je uru~ena generalnom<br />
direktoru Galenike, mr ph spec.<br />
Nenadu Ognjenovi}u.<br />
Pored svojih redovnih akcija,<br />
Udru`enje DDK se odaziva na apele<br />
i pozive za pomo} mnogih<br />
unesre}enih i bolesnih. U~estvovali<br />
su u akcijama: u Gackom, Loparima,<br />
Milo{evu, Kikindi, Rakitovu,<br />
Jagodini, Novom Sadu ali i brojnim<br />
pojedincima u bolnicama kojima je<br />
na{a pomo} u datom momentu bila<br />
neophodna.<br />
U cilju omogu}avanja odlaska<br />
svojim ~lanovima na rekreativni<br />
odmor, Udru`enja DDK Galenika<br />
a.d., donelo je odluku da pove}a<br />
cenu ~lanarine<br />
- Iznos ~lanarine sa dosada{njih<br />
100 dinara pove}a}e se na 200<br />
dinara, dok }e ~lanovi Izvr{nog odbora<br />
Udru`enja, pla}ati ubudu}e<br />
~lanarinu u iznosu od 500 dinara -<br />
izjavila je ]iri}eva. Ona je <strong>ta</strong>ko|e<br />
navela da je prva grupa ~lanova<br />
boravila sedam dana na Zlatiboru, u<br />
periodu od 30.04 - 07.05.2010. dok<br />
je priprema slede}e grupe u toku.<br />
]iri}eva se u ime svih ~lanova<br />
Udru`enja, iskreno zahvalila na<br />
saradnji rukovodstvu kompanije<br />
Galenika a.d., na ~elu sa generalnim<br />
direktorom, bez ~ije pomo}i i<br />
razumevanja ne bi mogli da sprovedu<br />
u delo akcije koje `ivot zna~e.<br />
Pomo} mali{anima iz<br />
O[ „Veljko Ramadanovi}“<br />
Kompanija Galenika a.d. je za<br />
vreme uskr{njih praznika organizovala<br />
posetu {koli za decu i omladinu<br />
sa o{te}enim vidom, „Veljko<br />
Ramadanovi}“u Zemunu i tom prilikom<br />
im predala donaciju u vrednosti<br />
od 350.000 dinara.<br />
Donacija }e biti iskori{}ena za<br />
kupovinu komple<strong>ta</strong> interaktivne<br />
<strong>ta</strong>ble sa svim potrebnim elementima<br />
za izvo|enje nas<strong>ta</strong>ve.<br />
Ovu najs<strong>ta</strong>riju i najpoznatiju<br />
{kolu za slepu i slabovidnu decu i<br />
omladinu u na{oj zemlji, poha|aju<br />
u~enici sa teritorije Srbije i<br />
Republike Srpske, uzras<strong>ta</strong> od 5 do<br />
20 godina.<br />
[kola „Veljko Ramadanovi}“,<br />
pored obrazovanja u~enika na<br />
osnovnom i srednjem nivou, ima i<br />
odeljenje za socijalizaciju, a u<br />
pripremi je i otvaranje pred{kolskog<br />
odeljenja.<br />
Na kraju posete u~enici su odr`ali<br />
priredbu u prostorijama {kole u<br />
znak zahvalnosti za donaciju, kojoj<br />
su prisustvovali i preds<strong>ta</strong>vnici<br />
Galenike a.d.<br />
„Zlatna liga“-<br />
{ampioni u fer pleju<br />
Politi~ko - medijska liga u malom<br />
fudbalu pod nazivom „Zlatna liga“<br />
po~ela je u oktobru pro{le godine. Da<br />
podsetimo jo{ jednom da su se u<br />
okviru lige <strong>ta</strong>kmi~ile ekipe iz<br />
politi~kih partija i medija, dok je kompanija<br />
„Galenika“ bila specijalni gost<br />
<strong>ta</strong>kmi~enja. Zaposleni u Galenici su<br />
na ovom <strong>ta</strong>kmi~enju zabele`ili brojne<br />
uspehe i pobede, ali je najva`nije od<br />
svega da su Kompaniju preds<strong>ta</strong>vili u<br />
pravom svetlu i na na~in koji dolikuje<br />
ku}i kakva je Galenika. Sa najmanjim<br />
brojem `utih kartona, bez isklju~enja<br />
i u sportskom i fer duhu igrali su<br />
tokom celog <strong>ta</strong>kmi~enja i time<br />
doprineli da budemo ponosni na njih.<br />
Tre}e mesto po efikasnosti, odnosno<br />
broju datih golova, govori u prilog<br />
tome da je ekipa Galenike zablis<strong>ta</strong>la<br />
u punom sjaju. Igra~ Galenike,<br />
Golubovi} Du{an, progla{en je za<br />
najboljeg igra~a kola<br />
Ekipu Galenike okupio je i vodio<br />
Milomir Leki}, zaposlen u slu`bi<br />
nabavke, odeljenju doma}ih sirovina,<br />
jedan od najs<strong>ta</strong>rijih „Galenika{a“ po<br />
godinama koje je proveo u na{oj<br />
kompaniji i potrudio se da uz svesrdnu<br />
pomo} generalnog direktora mr<br />
ph. spec. Nenada Ognjenovi}a<br />
obezbedi najbolje uslove za pripremu,<br />
kao i u toku samog <strong>ta</strong>kmi~enja.<br />
Organizatori lige izrazili su nadu<br />
da }e Galenika i slede}e godine<br />
u~estvovati, jer je u mnogome<br />
doprinela da „Zlatna liga“ bude<br />
sa~injena od kvalitetnih ekipa, a sam<br />
tok <strong>ta</strong>kmi~enja bude ispunjen<br />
dobrim fudbalom i pravom sportskom<br />
atmosferom.<br />
Oni su: Bruno Kili}, Predrag Mani},<br />
Jovan Srdi}, Zoran Vukovi},<br />
Slobodan Ba<strong>ta</strong>njac, Vladimir<br />
Karpuzov, Rajko Dimitrijevi}, Mirko<br />
Maljkovi}, Bojan Plav{i}, Sr|an<br />
Ga<strong>ta</strong>ri}, Mladen \uri}, Milo{<br />
Jovanovi}, Du{an Golubovi}, Dalibor<br />
Markovi}, Leki} Milomir, Mateji}<br />
Dragan, Davidovi} Goran.<br />
Uskr{nja akcija za<br />
decu obolelu od raka<br />
Nacionalno udru`enje roditelja i dece obolele od raka, NURDOR,<br />
organizovalo je uskr{nju humani<strong>ta</strong>rnu akciju pod pokroviteljstvom<br />
Skup{tine grada Beograda i u saradnji sa RZZO. Akcija je organizovana<br />
sa `eljom da Uskrs proslave sa hospi<strong>ta</strong>lizovanom decom<br />
obolelom od ove te{ke bolesti. Galenika se odazvala pozivu da zajedno<br />
sa Srpskom pravoslavnom crkvom, Sku{tinom grada i drugim<br />
uspe{nim kompanijama u zemlji, pomogne mali{anima da najve}i<br />
hri{}anski praznik provedu u lepom i prazni~nom raspolo`enju.<br />
SJAJAN U^INAK: Fudbaleri Galenike su bili me|u najefikasnijim ekipama u „Zlatnoj ligi“<br />
11
TU, PORED NAS<br />
12<br />
Odeljenje transpor<strong>ta</strong>: Pouzdano i ekonomi~no<br />
Radnici Galenike godinama na posao sti`u<br />
organizovano, kompanijskim autobusima,<br />
pouzdano i uvek na vreme.<br />
Prevoz za vi{e od 1600 zaposlenih obavlja<br />
se svakodnevno linijskim autobusima koji<br />
saobra}aju na jedanaest linija u gradskim i<br />
prigradskim zonama. Autobusi prose~no<br />
dnevno pre|u oko 1200 kilome<strong>ta</strong>ra.<br />
Raspored polazaka je <strong>ta</strong>~no utvr|en. Dovoz<br />
radnika, kao i po<strong>vra<strong>ta</strong></strong>k s posla organizovani<br />
su prema vemenu kada po~inju i zavr{avaju<br />
se smene.<br />
Organizovani prevoz radnika je samo jedan<br />
segment poslova kojima se bavi Odeljenje<br />
transpor<strong>ta</strong> Galenike, a registrovan je u<br />
nadle`nom Minis<strong>ta</strong>rstvu Vlade Srbije kao<br />
„prevoz za sopstvene potrebe“.<br />
Kada su autobusi u pi<strong>ta</strong>nju pored linijskog<br />
saobra}aja, za potrebe odre|enih organizacionih<br />
celina organizuje i vanlinijski prevoz<br />
za gradove {irom Srbije, ali i prema biv{im<br />
jugoslovenskim republikama BiH, Crnoj Gori<br />
i Makedoniji.<br />
Pored autobusa u voznom parku Galenike<br />
nalazi se 15 putni~kih automobila srednje<br />
klase, jedno sanitetsko vozilo, ali i teretni program:<br />
kombi-dos<strong>ta</strong>vno vozilo, teretna vozila<br />
srednje i velike nosivosti sa furgonskom<br />
nadogradnjom i vu~na vozila - {leperi .<br />
„U odeljenju transpor<strong>ta</strong> zaposleno je 70<br />
ljudi, mahom saobra}ajne struke“, ka`e<br />
rukovodilac Slu`be logistike Milan S<strong>ta</strong>nkovi},<br />
magis<strong>ta</strong>r tehni~kih nauka i dodaje da u ovom<br />
sektoru pored voza~a rade i automehani~ari,<br />
autolimari, autogumari i autopera~i.<br />
Putni~ki program je u poslednjih par godina<br />
kompletno obnovljen vozilima srednje<br />
klase, ~ime su smanjeni tro{kovi eksploa<strong>ta</strong>cije<br />
i odr`avanja, a pove}ana bezbednost.<br />
Bez kurirske slu`be mnogi<br />
poslovi u Galenici bi s<strong>ta</strong>li. Da bi<br />
sve funkcionisalo kao „sat“ na{i<br />
kuriri dnevno prepe{a~e - kilometre.<br />
Prijem i slanje po{te, prijava<br />
na tendere, izvodi iz banaka,<br />
interni i eksterni dopisi, {<strong>ta</strong>mpa,<br />
samo su neki od poslova kurirske<br />
slu`be koje elektronska i druga<br />
komunikacija u skorije vreme<br />
sigurno ne}e zameniti.<br />
„U pisarnici je trenutno<br />
zaposleno ~etiri referen<strong>ta</strong> i 12<br />
kurira“, ka`e Mi{ko Gavrilovi},<br />
rukovodilac pisarnice.<br />
Interesantno je da su iako je<br />
posao kurira prili~no te`ak i<br />
nezahvalan na {<strong>ta</strong> ukazuje i <strong>velika</strong><br />
fluktuacija ljudi kroz ovu<br />
slu`bu od 12 kurira tri ~etvrtine<br />
`ene.<br />
Obja{njavaju}i neke od poslova<br />
kurira Gavrilovi} ka`e da svako<br />
jutro jedan kurir u pratnji radnika<br />
obezbe|enja Galenike odlazi u<br />
po{tu Zemun. Po{<strong>ta</strong> se prvo<br />
zavodi u knjigu prijema, a zatim<br />
razvrs<strong>ta</strong>va kako bi u {to kra}em<br />
SIGNALIZACIJA<br />
U toku je izrada projek<strong>ta</strong> obele`avanja svih<br />
saobra}ajnica u Galenici i uskoro bi trebalo<br />
da bude ura|ena horizon<strong>ta</strong>lna i vertikalna<br />
signalizacija.<br />
Posao kurira: Bez njih se ne mo`e<br />
vremenu bila isporu~ena onima<br />
kojima je namenjena. Oko 14<br />
~asova po{iljke iz Galenike nose<br />
se u po{tu u Zemunu, kad je u<br />
pi<strong>ta</strong>nju redovna po{<strong>ta</strong>. Sva {to<br />
ima oznaku „hitno“ <strong>ta</strong>ko se i tretira<br />
i kuriri odmah nose na<br />
nazna~enu adresu.<br />
Pored po{te, kuriri svakodnevno,<br />
za potrebe Sektora<br />
finansija odlaze u banku po<br />
dnevne izvode, a u toku dana<br />
zavr{avaju sve {to je potrebno sa<br />
bankama.<br />
Rukovodilac Gavrilovi} navodi<br />
da su kuriri veoma anga`ovani i<br />
„Pored menad`men<strong>ta</strong> po planu koji prave<br />
dispe~eri, ovi automobili su na raspolaganju<br />
zaposlenima za slu`bene potrebe, prilikom<br />
pose<strong>ta</strong> poslovnih partnera i saradnika firme“,<br />
obja{njava S<strong>ta</strong>nkovi} kako se koriste slu`beni<br />
automobili.<br />
Teretni program prilago|en je spe~ifnosti<br />
robe koju prevoze, a to su naj~e{}e lekovi.<br />
S<strong>ta</strong>nkovi} ka`e da se svi Galenikini<br />
proizvodi do krajnjeg kupca prevoze kompanijskim<br />
prevozom, kao i sirovine, pakovni<br />
materijal i sve os<strong>ta</strong>lo {to se proizvodi i korsti<br />
za potrebe na{e fabrike.<br />
U okviru Odeljenja za transport Galenika<br />
poseduje i savremeno opremljnu auto<br />
radionicu gde se svakodnevno kontroli{e<br />
ispravnost, obavlja laki i srednji remont i<br />
dnevne kontrole putni~kog, teretnog i autobuskog<br />
programa.<br />
Nedavno je kupljen ure|aj za merenje<br />
ko~ione sile, <strong>ta</strong>ko da svako vozilo, pre polaska<br />
na put prolazi kontrolu tehni~ke ispravnosti.<br />
Pored tehni~ke ispravnosti, u Galenici se,<br />
prema re~ima S<strong>ta</strong>nkovi}a, posebna pa`nja<br />
poklanja s<strong>ta</strong>lnim obukama.<br />
Posle nedavnog usvajanja novog Zakona o<br />
bezbednosti u saobra}aju, svi voza~i su pro{li<br />
adekvatnu obuku.<br />
na zadacima koje im „zadaje“ i<br />
Sektor pravnih i op{tih poslova,<br />
posebno njihova Kadrovska<br />
operativa.<br />
„Po dvoje kurira, kad god je to<br />
potrebno, idu u grad i zavr{avaju<br />
poslove prijave i odjave u Fondu<br />
penziono osiguranja, RZZO,<br />
<strong>tr`i</strong>{tu rada“, obja{njava<br />
Gavrilovi}.<br />
On ka`e da kurirska slu`ba<br />
~ak i nema svoj auto, ali za<br />
odlazak u po{tu koriste vozilo<br />
transpor<strong>ta</strong>, kao i u hitnim<br />
slu~ajevima kada kurir treba<br />
ne{to da dos<strong>ta</strong>vi.<br />
U os<strong>ta</strong>lim slu~ajevima, kuriri<br />
dobijaju mese~ne markice za<br />
gradski prevoz.<br />
Kada je u pi<strong>ta</strong>nju Upravna<br />
zgrada u redovnoj proceduri<br />
kuriri na svaka dva sa<strong>ta</strong> obilaze<br />
spratove, od prvog do desetog i<br />
raznose po{tu, kako onu koja<br />
sti`e spolja, <strong>ta</strong>ko i internu koju<br />
{alju slu`be jedna drugoj.<br />
„I <strong>ta</strong>ko svaki dan, pa je kondicija<br />
za kurirski posao i te kako<br />
potrebna“, zaklju~uje Gavrilovi}.
SINDIKATI<br />
Odlo`ena<br />
privatizacija<br />
Minis<strong>ta</strong>rstvo ekonomije je neposredno pre<br />
prvomajskih praznika donelo Odluku da se<br />
privatizacija Galenike a.d. ne sprovede u ovoj<br />
godini. Odluka je done<strong>ta</strong> jer se nisu javili<br />
adekvatni partneri, koji ispunjavaju s<strong>ta</strong>ndarde<br />
koji su bili o~ekivani. Iz navedenog se<br />
zaklju~uje da }e Vlada, verovatno naredne<br />
godine, ponovo razmatrati perspektivu<br />
Galenike a.d.<br />
Sindikat „Nezavisnost Galenika a.d.“ pozdravlja<br />
racionalnu odluku Minis<strong>ta</strong>rstva<br />
ekonomije o odlaganju privatizacije i zahteva<br />
da se i u budu}e sagledavaju sve ~injenice i<br />
okolnosti, kao i da se u obzir uzmu mi{ljenja<br />
sindika<strong>ta</strong> i poslovodstva, kada se budu<br />
donosile odluke o sudbini na{e kompanije.<br />
Sindikat<br />
„Nezavisnost<br />
Galenika a.d.“ je od<br />
po~etka najavljenog<br />
procesa privatizacije<br />
insistirao na dve<br />
stvari: Po{tovanju Kolektivnog ugovora i<br />
GRANSKI SINDIKAT HEMIJE, NEMETALA<br />
ENERGETIKE I RUDARSTVA<br />
predlo`enog Socijalnog programa. Ukoliko do<br />
privatizacije Galenike a.d. ipak do|e naredne<br />
godine, nivo prava koja predvi|aju ova dva<br />
ak<strong>ta</strong> }e morati da se ispo{tuju. Svesni smo<br />
zna~aja ova dva dokumen<strong>ta</strong> i za{tite koju oni<br />
nude zaposlenima. Eventualni gubi<strong>ta</strong>k radnih<br />
mes<strong>ta</strong> }e morati debelo da se plati !<br />
Mo`e li se, uos<strong>ta</strong>lom, u dana{njim<br />
makroekonomskim okolnostima, novcem<br />
izmeriti gubi<strong>ta</strong>k posla i egzistencije na{ih<br />
porodica?<br />
Zato je veoma va`no da se svi zaposleni ujedine<br />
u naporima da se o~uvaju radna mes<strong>ta</strong> i<br />
unapredi poslovanje Galenike. Uz pomo}<br />
novoizgra|ene fabrike otvaraju nam se<br />
mogu}nosti da kvalitetnim proizvodima,<br />
razvojem na{e kompanije i osvajanjem novih<br />
<strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong>, ubedimo Vladu Republike Srbije da joj<br />
se ne isplati prodavati Galeniku, bar jo{ nekoliko<br />
godina. Od toga bi korist imali svi:<br />
dr`ava, zaposleni, ali i gra|ani Srbije, koji bi i<br />
dalje koristili jeftine i provereno kvalitetne<br />
lekove.<br />
Odbor sindika<strong>ta</strong> Nezavisnost Galenika a.d.<br />
Galenika, ipak, dr`avna<br />
Sa posebnim zadovoljstvom smo<br />
30.04.2010. primili informaciju da se<br />
odus<strong>ta</strong>je od privatizacije Galenike, jer se<br />
na tender nisu javile renomirane farmaceutske<br />
kompanije.<br />
S<strong>ta</strong>v Samos<strong>ta</strong>lnog sindika<strong>ta</strong> bio je da<br />
se Galenika u ovom trenutku nikako ne<br />
sme privatizovati, jer bi to zna~ilo usporavanje<br />
razvojnog pu<strong>ta</strong> Galenike, koja<br />
trenutno ima najve}u investiciju za<br />
izgradnju nove fabrike,kao i mogu}nost<br />
osvajanja velikih ino <strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong>.<br />
Dr`ava se napokon, ponela<br />
doma}inski prema svom kai<strong>ta</strong>lu u<br />
Galenici.<br />
Iskreno se nadamo da }e u<br />
narednom periodu Galenika uz pomoc<br />
dr`ave oja~ati svoju poziciju i u}i u nove<br />
investicije po~etkom izgradnje nove fabrike<br />
te~nih proizvoda i na <strong>ta</strong>j nacin biti<br />
definitivno lider u farmaceutskoj industriji<br />
u ovom delu Evrope.<br />
Samos<strong>ta</strong>lni sindikat je ponosan da osim<br />
sto je Galenika uspesna i profi<strong>ta</strong>bilna<br />
firma, i time da imamo najbolji Kolektivni<br />
ugovor u Srbiji kao i Kolektivni ugovor za<br />
bezbednost i zastitu zdravlja na radu, sto<br />
pokazuje da su prava radnika pokrivena u<br />
svim aspektima.<br />
To sve pokazuje da je Galenika kao<br />
jedna od retkih firmi u Srbiji vec dostigla<br />
evropski nivo bez stranog ulaganja, sopstvenim<br />
trudom svih zaposlenih od<br />
menadzmen<strong>ta</strong> do radnika koji Galeniku<br />
posmatraju kao svoju drugu ku}u.<br />
Samos<strong>ta</strong>lni Sindikat Galenika i dalje }e<br />
imati strate{ki cilj, a to je sigurnost radnih<br />
mes<strong>ta</strong> i socijalno ekonomskog s<strong>ta</strong>ndarda<br />
zaposlenih.<br />
@elja nam je da Galenika a.d. i u<br />
narednih 65 godina, bude farmaceutska<br />
ku}a, koja proizvodi kvalitetne lekove za<br />
gra|ane Srbije.<br />
U prethodnih 65 godina,<br />
Samos<strong>ta</strong>lni sindikat prolazio je<br />
kroz razne transformacije u<br />
Galenici, ali je uvek bio tu u<br />
Galenici, <strong>ta</strong>ko da ovih dana i mi slavimo<br />
jubilej.<br />
Naravno, i ove godine generalni direktor,<br />
N Ognjenovi}, odobrio je sredstzva<br />
za u~e{}e zaposlenih Galenike na<br />
radni~ko sporstkim igrama «Hemins“<br />
koje se ove godine odr`avaju od 16-20<br />
juna u Donjem Milanovcu.<br />
Galenika }e u~estvovati u slede}im<br />
sportovima: mali fudbal, basket, mu{ka i<br />
`enska odbojka, mu{ki i `enski stoni<br />
tenis, mu{ko i `ensko strelja{tvo, mu{ko i<br />
`ensko kuglanje i pikado. Nadamo se da<br />
}emo i ove godine,opravdati svoje u~e{}e<br />
i doneti pehare.<br />
Prvomajski protest sindika<strong>ta</strong> Nezavisnost u Kru{evcu<br />
Sindikat Nezavisnost je ove godine organizovao<br />
centralni protestni skup u Kru{evcu<br />
povodom 1. maja, dana me|unarodne<br />
sindikalne borbe za radni~ka prava. Na centralnom<br />
gradskom trgu okupili su se sindikalci<br />
iz gotovo cele Srbije da daju doprinos<br />
sindikalnom pokretu i po{alju jasnu poruku<br />
Vladi Republike Srbije i poslodavcima da<br />
polo`aj ve}ine radnika u na{oj zemlji nije nikada<br />
bio gori!<br />
Oko 50 ~lanova sindika<strong>ta</strong> Nezavisnost<br />
Galenika a.d. je uzelo aktivno u~e{}e u protestu,<br />
iako je u na{oj kompaniji socijalni dijalog<br />
na zavidnom nivou, a zarade su iznad proseka.<br />
Pored ovih ~injenica, smatrali smo da je na{a<br />
obaveza da se odazovemo pozivu i u duhu<br />
pravog sindikalizma budemo na <strong>ta</strong>j dan sa<br />
kolegama, na ulici i trgu, a ne na pikniku.<br />
@eleli smo da, kao i ve}ina evropskih i svetskih<br />
sindika<strong>ta</strong>, <strong>ta</strong>j dan obele`imo borbom za prava<br />
radnika, na ulici.<br />
Na skupu su usvojeni zaklju~ci i zahtevi, koji<br />
su poslati Vladi Republike Srbije.<br />
Jedna od poruka je bila : “Radnici Srbije vi{e<br />
ne pris<strong>ta</strong>ju da budu jedine `rtve neuspelih privatizacija!“<br />
13
GALENIKINA DECA<br />
14<br />
„Ameri~ki san“<br />
na srpski na~in<br />
Du{ko Bogi}evi} i Ka<strong>ta</strong>rina Uro{evi} ni po ~emu se ne razlikuju od<br />
svih mladih ljudi koje poznajemo. Me|utim, kada malo zavirite u<br />
njihove `ivote, vide}ete da su ipak posebni i da ih njihov <strong>ta</strong>lenat i<br />
uspe{nost u poslovima kojima se bave izdvaja od njihovih vr{njaka<br />
Ka<strong>ta</strong>rinin svet harmonije<br />
Ka<strong>ta</strong>rina Uro{evi}, ro|ena je 80-te godine u<br />
Beogradu, osnovnu i srednju {kolu, kao i<br />
Fakultet Primenjenih Umetnosti (odsek<br />
scenski kostim) zav{ava u svom rodnom<br />
gradu.<br />
Za vreme studiranja njeni profesori otkrivaju<br />
veliki <strong>ta</strong>lenat koji ima ova mlada devojka.<br />
Dok uspe{no pola`e svoje ispite, ona radi<br />
i kostime za mnogobrojne filmove, reklame,<br />
preds<strong>ta</strong>ve.<br />
„Posebno sam ponosna na nagradu koju<br />
sam dobila za najbolji de~iji kostim SCG za<br />
preds<strong>ta</strong>vu 'Svet je moj'u izvo|enju pozori{<strong>ta</strong><br />
Du{ko Radovi}“, obja{njava Ka<strong>ta</strong>rina.<br />
Na zavr{noj godini zapo~inje svoj prvi veliki<br />
i ozbiljan projekat, pos<strong>ta</strong>je kostimograf na<br />
TV kvizu Slagalica na RTS-u. Po zavr{etku<br />
studija po~inju da sti`u ponude za postdiplomske<br />
studije sa presti`nih inostranih<br />
Univerzite<strong>ta</strong>. Dvoumila se izme|u<br />
Bostonskog Univerzite<strong>ta</strong> i Univerzite<strong>ta</strong> u<br />
Konektikatu, da bi na kraju ipak odlu~ila da<br />
ode u Konektikat, jer <strong>ta</strong>mo postoji jedinstveniprogram<br />
kakav ne postoji ni na jednom<br />
drugom Univerzitetu u svetu.<br />
„@ive}i u Americi ne{to vi{e od tri i po<br />
godine imala sam priliku da upoznam mnoge<br />
poznate li~nosti i ljude iz sve<strong>ta</strong> pozori{<strong>ta</strong>,<br />
posebno sa ~uvenog Brodveja, kao i veliku<br />
~ast da neki od njih igraju i u mojim preds<strong>ta</strong>vama“,<br />
pri~a Ka<strong>ta</strong>rina.<br />
Ona ka`e da je za {kolovanje i rad u<br />
Konektikatu, Hartfordu, Nju D`ersiju, Floridi<br />
i Njujorku ve`u mnoge lepe uspomene,<br />
izme|u os<strong>ta</strong>log i izlo`ba na Pra{kom<br />
Qudrenialu u Pragu gde se na{la me|u 17<br />
odabranih iz celog sve<strong>ta</strong>. Dodu{e, <strong>ta</strong>mo se<br />
pojavila kao jedini preds<strong>ta</strong>vnik Amerike, ali<br />
~injenica da je mlada Srpkinja preds<strong>ta</strong>vljala<br />
pedeset ameri~kih zemlja govori o njenom<br />
<strong>ta</strong>lentu i daje joj jo{ ve}i zna~aj.<br />
„Tako|e, bih izdvojila i u~e{}e na presti`noj<br />
izlo`bi USITT na teritoriji Sjedinjenih<br />
Ameri~kih dr`ava“, ka`e Ka<strong>ta</strong>rina Uro{evi}.<br />
Od Ka<strong>ta</strong>rine saznajemo da se njeno {kolovanje<br />
u Americi zavr{ilo na najlep{i mogu}i<br />
na~in, bila je prvi student koji je magistrirao<br />
pre vremena. Dobila je preporuku Majkla<br />
J. Hogana, rektora Univerzite<strong>ta</strong> koji broji<br />
preko 300 fakulte<strong>ta</strong> i oko 400.000 studena<strong>ta</strong>.<br />
Zatim je usledila i ponuda da dizajnira kostim<br />
za dve opere u jednoj od najpresti`nijih<br />
svetskih operskih ku}a na Floridi, Saraso<strong>ta</strong><br />
Opera.<br />
Iako je ona bila jedna od retkih koja je<br />
svoj „ameri~ki san“ dosanjala pre roka, dizajniraju}i<br />
i asistirajuci na oko tridese<strong>ta</strong>k poznatih<br />
preds<strong>ta</strong>va i opera, nos<strong>ta</strong>lgija je u~inila<br />
svoje. Odlu~ila je da se vrati u Srbiju i nas<strong>ta</strong>vi<br />
svoju karijeru u zemlji i gradu gde je<br />
ro|ena.<br />
Nakon dolaska iz Amerike primljena je kao<br />
redovni ~lan ULUPUDS (Udru`enje Likovnih<br />
Primenjenih i Dramskih Umetnika Srbije), sa<br />
kojima je ve} izlagala na nekoliko izlo`bi.<br />
Trenutno izla`e na pos<strong>ta</strong>vci u Muzeju<br />
Primenjenih Umetnosti na izlo`bi<br />
«Harmonija» otvorenoj da kraja meseca.<br />
Ona ka`e da je u Srbiji prona{la svoju<br />
inspiraciju i da se raduje budu}im izazovima.<br />
Nama os<strong>ta</strong>je samo da budemo ponosni jer<br />
je ona jo{ jedan mladi genije koji }e jo{ dugo<br />
biti ponos kako na{e kompanije, <strong>ta</strong>ko i cele<br />
zemlje.<br />
Plesom<br />
do zvezda<br />
Plesom je po~eo da se bavi u najranijem<br />
detinjstvu. Prve korake napravio je u<br />
plesnoj {koli u Novim Banovcima.<br />
Uporedo sa plesanjem poha|ao je ni`u<br />
muzi~ku {kolu i `eleo da {koluje svoj glas.<br />
Me|utim, vremenom je ipak morao da se<br />
odlu~i ~ime }e se profesionalno baviti u<br />
budu}nosti, jer je za njegove roditelje bilo<br />
nemogu}e da finansiraju i pevanje i ples.<br />
Zbog toga se okre}e plesu i sa prvim<br />
koracima osvaja simpatije svojih trenera,<br />
publike, ~lanova `irija. Nagrade, medalje,<br />
priznanja kre}u da se ni`u.<br />
„Tri najvrednije nagrade u mojoj<br />
plesa~koj karijeri koje bih izdvojio su<br />
~etvrto mesto na svetskom <strong>ta</strong>kmi~enju,<br />
prvo mesto u Evropi i titula dr`avnog<br />
{ampiona“, ponosno isti~e Du{ko.<br />
Do ovih medalja stigao je isklju~ivo<br />
zahvaljuju}i svom <strong>ta</strong>lentu, vrednom radu i<br />
roditeljima. Na{a kompanija je i na<br />
primeru ovog <strong>ta</strong>lentovanog de~aka<br />
pokazala da brine o svojim zaposlenima i<br />
njihovim porodicama. Galenika je<br />
pomogla Du{ku da osvari svoj san, ode u<br />
I<strong>ta</strong>liju na prvenstvo Evrope i pobedi sve<br />
os<strong>ta</strong>le, ali i da bude ~etvrti na svetu.<br />
„Ve`banje, tehnika, kostimi, sve je to<br />
sas<strong>ta</strong>vni deo plesa, a to iziskuje dos<strong>ta</strong><br />
novca. Roditelji i kompanija Galenika,<br />
kojoj se ovom prilikom zahvaljujem, su<br />
jedini koji su mi finansijski pomogli da<br />
ostvarim svoj san i poku{am da budem<br />
najbolji“, pri~a Du{ko.<br />
Kod partnerke je prona{ao sli~nu<br />
energiju, mo`da je u tome i njegov klju~<br />
uspeha. Svakodnevno vredno ve`ba i<br />
~eka trenu<strong>ta</strong>k kada }e ples pos<strong>ta</strong>ti<br />
zvani~an sport i kod nas, kao i u svetu,<br />
jer je to jedini na~in da dobije uslove za<br />
rad koje imaju svi os<strong>ta</strong>li <strong>ta</strong>kmi~ari iz<br />
inostranstva. Me|utim, iako se on za sve<br />
svoje potrebe snalazi sam, sa prvim <strong>ta</strong>ktovima<br />
rumbe, sambe, <strong>ta</strong>nga i valcera on<br />
zaboravlja na sve probleme i juri{a na<br />
medalju.
AKTUELNOSTI<br />
Beogradski pobednik<br />
U organizaciji Privredne komore<br />
Beograda i ove godine odr`ana je manifes<strong>ta</strong>cija<br />
„Beogradski pobednik“ na kojoj<br />
su, po odluci stru~nog `irija, kompanijama<br />
i pojedincima koji su svojim radom ostvarili<br />
nadprose~ne rezul<strong>ta</strong>te u privre|ivanju,<br />
razvoju i doprinosu uspe{nosti beogradske<br />
privrede dodeljena specijalna priznanja i<br />
nagrade. Uz prisustvo velikog broja zvanica<br />
iz zemlje i inostranstva ovogodi{nja<br />
manifes<strong>ta</strong>cija u zna~ajnom delu bila je<br />
posve}ena retrospektivi nagra|enih u zadnjih<br />
deset godina. Svoje mesto me|u<br />
najuspe{nijima u glavnom gradu u oblasti<br />
privrede zauzela je i najs<strong>ta</strong>rija farmaceutska<br />
kompanija Galenika. U godini kada Galenika<br />
slavi 65 godina postojanja, ova nagrada je<br />
samo jo{ jedna potvrda da posle mnogo<br />
godina trajanja na{a kompanija i dalje zauzima<br />
zna~ajno mesto u srpskoj privredi i da se<br />
uvek nalazi u dru{tvu najuspe{nijih.<br />
Nagradu je primio generalni direktor, mr<br />
ph. spec. Nenad Ognjenovi}, i tom prilikom<br />
naglasio da je Galenika <strong>otvorila</strong> svoja <strong>vra<strong>ta</strong></strong><br />
ka svetu. „Pored liderske pozicije u na{oj<br />
zemlji, slede}i cilj ka kome kompanija stremi<br />
je osvajanje i svih zna~ajnih svetskih <strong>tr`i</strong>{<strong>ta</strong> u<br />
~emu smo u dobroj meri ve} i uspeli“<br />
Egip}ani `ele<br />
partnerstvo<br />
^lanovi dr`avno-privredne delegacije<br />
Egip<strong>ta</strong>, koju predvodi minis<strong>ta</strong>rska<br />
za me|unarodnju saradnju Fejza<br />
Abulnaga, nalaze se u dvodnevnoj<br />
poseti Srbiji. Pored sas<strong>ta</strong>naka sa<br />
najvi{im dr`avnim vrhom Srbije,<br />
posetili su i najs<strong>ta</strong>riju srpsku farmaceutsku<br />
kompaniju, Galenika a.d.<br />
Gospodin A{raf Mohamed<br />
Kemel, preds<strong>ta</strong>vnik minis<strong>ta</strong>rstva<br />
zdravlja Egip<strong>ta</strong> i direktori multinacionalnih<br />
farmaceutskih kompanija<br />
ACDIMA i ACDIMA international,<br />
27. maja sas<strong>ta</strong>li su se sa generalnim<br />
direktorom Galenika a.d mr ph spec.<br />
Nenadom Ognjenovi}em i tom prilikom<br />
prezentovali svoje planove za<br />
budu}u saradnju sa Galenikom na<br />
svim nivoima. Pored izvoza proizvoda<br />
iz Galenikinog programa na<br />
<strong>tr`i</strong>{te Egip<strong>ta</strong>, razmatrali su<br />
mogu}nosti uslu`ne proizvodnje u<br />
najsavremenijim pogonima kojima<br />
Galenika raspola`e. Preds<strong>ta</strong>vnici obe<br />
strane izrazili su spremnost da {to<br />
pre zapo~nu saradnju na svim<br />
nivoima na obostrano zadovoljstvo.<br />
Nas<strong>ta</strong>vak uspe{na saradnje sa presti`nim kubanskim Institutima<br />
Preds<strong>ta</strong>vnici Galenike, doc.med. Dragan Din~i},<br />
na~elnik kardiolo{ke klinike VMA i ~lan Upravnog<br />
odbora, Dr Sne`ana Stevanovi}, pomo}nik direktora<br />
Sektora marketinga i prodaje i mr ph Jelena<br />
Ognjenovi}, rukovodilac slu`be inoregistracije,<br />
organizovali su u periodu od 14. do 23.05.2010.<br />
posetu vode}ih stru~njaka Republike Srbije kubanskim<br />
institutima sa kojima je Galenika u pregovorima<br />
o budu}oj poslovnoj saradnji. U sas<strong>ta</strong>vu delegacije<br />
Galenike nalazili su se i redovni profesor<br />
Medicinskog fakulte<strong>ta</strong> u Beogradu PhD Lazar<br />
Davidovi} ( Direktor Klinike za vaskularnu i<br />
endovaskularnu hirurgiju,KCS) i Prim. Dr<br />
Aleksandar Adamovi} (Direktor Gradskog zavoda<br />
za ko`ne i veneri~ne bolesti).<br />
Cilj posete bio je upoznavanje opinion lidera iz<br />
odgovaraju}ih oblasti medicine sa svim de<strong>ta</strong>ljima<br />
oko kubanskih prepara<strong>ta</strong> za koje je Galenika zainteresovana,<br />
kako bi se postiglo {to bolje pozicioniranje<br />
proizvoda, s obzirom na to da se radi o visoko<br />
specifi~nim preparatima, koji u navedenoj formulaciji<br />
ne postoje na <strong>tr`i</strong>stu Srbije i regiona. Za vreme<br />
boravka na Kubi sas<strong>ta</strong>li su se sa kubanskim<br />
dr`avnim organizacijama i eminentnim kubanskim<br />
Instututima. Tom prilikom nas<strong>ta</strong>vljeni su pregovori<br />
koji su zapo~eti u avgustu 2009. i intenzivno<br />
odr`avani tokom cele godine.<br />
Delegacija Galenike, predvo|ena Njenom<br />
Ekselencijom Milenom Lukovi} Jovanovi},<br />
ambasadorom Republike Srbije na Kubi posetila je<br />
Privrednu komoru Kube gde se sas<strong>ta</strong>la sa predsednikom<br />
Privredne komore Kube, Pedro Alvarez<br />
Borrego i direktorom Minis<strong>ta</strong>rstva za spoljnju trgovinu<br />
i investicije, Pedro P. San Horhe Rodriges, kao i<br />
preds<strong>ta</strong>vnicima kubanskih institu<strong>ta</strong> i<br />
kompanija,Heberbiotek, Centra za histoterapiju<br />
Placen<strong>ta</strong>ria i kompanije Dalmer.<br />
Visoki dr`avni zvani~nici Kube izrazili su spremnost<br />
da pomognu Galenici da ostvari {to bolju i<br />
efikasniju saradnju sa kubanskim instutima. U<br />
okviru sas<strong>ta</strong>nka sa preds<strong>ta</strong>vnicima Institu<strong>ta</strong> ura|en<br />
je preliminarni presek dosada{njih aktivnosti, a<br />
nakon toga su dogovoreni dalji koraci u budu}oj<br />
saradnji. Na kraju ove uspe{ne posete predati su<br />
Ugovori o saradnji, licenci i ~uvanju <strong>ta</strong>jne na potpisivanje,<br />
~ime je Galenika otklonila i poslednju<br />
prepreku za zapo~injanje proizvodnje najsavremenijih<br />
i najkvalitetnijih farmaceutskih prepara<strong>ta</strong> sa<br />
Kube u svojim proizvodinim pogonima.<br />
Delegacija Gabona u poseti Galenici<br />
U okviru zvani~ne dr`avne posete gospodina<br />
Pola Tungija, ministra spoljnih poslova Gabona,<br />
Srbiji, delegacija Gabona, na ~elu sa ministrom,<br />
posetila je 25. maja Galeniku, najs<strong>ta</strong>riju farmaceutsku<br />
ku}u u dr`avi i regionu.<br />
U otvorenom i prijateljskom razgovoru sa<br />
direktorom Galenike mr ph spec. Nenadom<br />
Ognjenovi}em, minis<strong>ta</strong>r Tungi je izrazio spremnost<br />
i `elju da se saradnja farmaceutske industrije<br />
njegove zemlje i Galenike ostvari u<br />
najkra}em vremenskom roku, {to bi preds<strong>ta</strong>vljalo<br />
deo „duboke transformacije i reforme<br />
Gabona“, ~iji je cilj, izme|u os<strong>ta</strong>log i stvaranje<br />
industrijskog Gabona.<br />
Izdava~:<br />
Farmaceutska kompanija Galenika a.d.<br />
Ure|uje:<br />
Ure|iva~ki kolegijum Galenike<br />
Adresa redakcije:<br />
11080 Beograd, Ba<strong>ta</strong>jni~ki put b.b.<br />
Telefoni: 011/307-20-55 i 011/307-20-56<br />
[<strong>ta</strong>mpa:<br />
Lenart, Gornji Milanovac<br />
CIP - Ka<strong>ta</strong>logizacija u publikaciji<br />
Narodna biblioteka Srbije, Beograd<br />
ISSN 1821-1631<br />
COBIS. SR - ID 106085900<br />
15