"Stanolaboratorija"
RAZVOJNI PUT - Galenika
RAZVOJNI PUT - Galenika
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
RAZVOJNI PUT<br />
Razvojni put kojim je Galenika išla karakterišu sve nevolje razvoja jugoslovenskog<br />
društva što je u punoj meri bila i razvojna prepreka Galenike kao kolektiva. Galenika je<br />
osnovana davne 1945. godine, tačnije 18. jula 1945. godine odlukom Privrednog saveta<br />
FNR Jugoslavije sa samo 43 zaposlena i bila u tom momentu mala ''radionica'' za<br />
proizvodnju lekova.<br />
Galenika je dobila ime po jednom od najvećih autoriteta antičke medicine za izradu<br />
lekova. Naime, Galen (129-199 godine n.e.) se smatra osnivačem naučne farmacije, pa je<br />
po njemu i cela jedna oblast dobila naziv Galenska-farmacija, koja je tek pre tri decenije<br />
promenila naziv u Farmaceutska tehnologija.<br />
Osnovna delatnost fabrike je proizvodnja lekova, sirovina i polufabrikata, sredstava<br />
za dezinfekciju i dezinsekciju i zubarskog potrošnog materijala.<br />
Osnivanje<br />
Odluka da se u tek oslobođenim gradovima, Beogradu i Zemunu, organizuje<br />
najneophodnija proizvodnja lekova, zasnivala se na postojanju izvesnih mašina i druge<br />
opreme, zatečenih u jednom broju privatnih farmaceutskih laboratorija i drogerija.<br />
Pošto su osposobljene prostorije bivšeg vojnosanitetskog zavoda u Zemunu, u njih je<br />
prenet i instaliran deo mašina i ostale opreme, uzet iz dve zemunske privatne firme,<br />
Laboratorije Srpski steg i Fabrike Mikron. Bile su to mašine za tabletiranje i oprema za<br />
izradu i mešanje lekovitih masti, čijim je puštanjem u rad, već u novembru 1944.godine,<br />
počela proizvodnja najkritičnijih lekova.<br />
Novoformirana Galenika u celini je preuzela imovinu, ne samo laboratorije "Odol" i<br />
laboratorije "Mišković i Komp.", kako je određeno Uredbom o osnivanju, već i<br />
celokupnu opremu takođe nacionalizovanih hemijsko-farmaceutskih laboratorija "Stanolaboratorija"<br />
i "Rene Dunod". Mada je ova oprema u to vreme već uveliko bila zastarela,<br />
a delimično i amortizovana, ipak je otpočela proizvodnja lekova u obliku tableta, ampula<br />
i medicinskih masti, a takođe i paste za zube.<br />
Prvi direktor i osnivač Galenike bio je mr farm. Venceslav Pavlov, a nakon što je on,<br />
januara 1946.godine, prešao na novu dužnost, na mesto direktora Galenike došao je mr<br />
farm. Boško Zdravković, koji je na toj dužnosti proveo 5 godina (januar 1946 – maj<br />
1951.). Bio je to period u kome će Galenika postići značajne rezultate, od kojih će neki<br />
biti na svetskom nivou.<br />
Trebalo je rešiti pitanje pogodnijeg objekta sa većim prostorijama u koje bi bile<br />
preseljene mašine i ostala oprema iz Oblakovske ulice. Tako se 1946.godine Galenika<br />
preseljava u zgradu bivšeg preduzeća Elektro-Bosna u Zemunu, ulica Marfijeva (kasnije<br />
Ulica 22. oktobra) br. 7.<br />
Pored preseljene opreme uskoro je Galenika preuzela celokupan inventar i od laboratorije<br />
Steg i tekstilnog preduzeća Danubius, sa svim zgradama i mašinama za proizvodnju<br />
lekova čija je vrednost u to vreme procenjena na 209 miliona dinara.
Već početkom 1946.godine pokazale su se i brojne slabosti koje su bile posledica velike<br />
raznolikosti prostorija, mašina i ostale opreme. Stoga je mladi kolektiv, koji je tek počeo<br />
da se razvija, morao da počne sa raznim rekonstrukcijama i adaptacijama, što će, kao<br />
neminovni saputnik, da prati Galeniku kroz celokupni dalji razvoj.<br />
Početci<br />
Opisujući početke proizvodnje, dr Jovan Ristić, jedan od dvojice stručnjaka-farmaceuta<br />
sa fakultetskom spremom, koji je od prvog dana radio u Galenici, seća se kako je nakon<br />
prikupljanja mašina, pribora i sirovina organizovana prva proizvodnja. U prizemlju su<br />
izrađivane tablete, medicinske masti i paste za zube. Na spratu, u Ampulnom odeljenju,<br />
smeštenom u jednom adaptiranom stanu, organizovana je proizvodnja ampula, rastvora i<br />
sirupa, dok su sirovine i gotovi proizvodi čuvani u magacinskim prostorijama, u suterenu<br />
zgrade.<br />
S obzirom na to da je Uredba o osnivanju Galenike bila samo polazni akt bez preciznijih<br />
odredbi, krajem 1946.godine Vlada Federativne Narodne Republike Jugoslavije donosi<br />
Rešenje kojim se detaljno određuju osnovna i obrtna sredstva i definiše predmet<br />
poslovanja.<br />
Tako da je kao osnovna delatnost fabrike definisana proizvodnja lekova, sirovina i<br />
polufabrikata, sredstava za dezinfekciju i dezinsekciju i zubarskog potrošnog materijala.<br />
Ovaj akt predstavlja jedan od prelomnih trenutaka za Galeniku u kome, od statusa<br />
saveznog preduzeća za farmaceutsku proizvodnju, prerasta u fabriku farmaceutskih<br />
proizvoda.<br />
47 - 50<br />
Osnovno obeležje razvoja i rada Galenike između 1947. i 1950.godine su intenzivne<br />
proizvodne aktivnosti na principima planske proizvodnje i distribucije. Istovremeno je to<br />
i period u kome dominira planska proizvodnja i distribucija lekova sa tačno<br />
razgraničenom podelom proizvodnih programa među proizvođačima lekova na saveznom<br />
nivou. U tom periodu Galenici se oduzima pravo na proizvodnju kozmetičkih preparata.<br />
Galenika daje prioritet osvajanju proizvodnje farmaceutskih sirovina i razvoju<br />
naučnoistraživačkog rada uz uvođenje novih tehnologija, proširenje proizvodnog<br />
asortimana i otvaranje novih pogona.<br />
Kako se u tom periodu proizvodnja lekova zasnivala na uvozu celokupne supstance uz<br />
praktično samo konfekcioniranje lekova, Galenika daje prioritet osvajanju proizvodnje<br />
farmaceutskih sirovina, tako da je razvojna orijentacija prvenstveno uticala na podizanje<br />
proizvođačke uloge.<br />
Veoma teške ekonomske i zdravstvene prilike nakon završetka Drugog svetskog rata u<br />
Jugoslaviji i izvanredni rezultati postignuti u lečenju penicilinom, koji su do tada<br />
proizvodile samo tri zemlje (SAD, Engleska i Francuska), opredelili su Organizaciju
ujedinjenih nacija da preko svog programa UNRRA (agencija Ujedinjenih nacija za<br />
pomoć i obnovu 1943. – 1949.) otkupi jednu kompletnu fabriku za proizvodnju penicilina<br />
i preseli je u Jugoslaviju.<br />
Izbor je pao na farbriku koju je američka farmaceutska firma "Merck and Co Incorp."<br />
izgradila u Montrealu (Kanada) još 1943.godine, kao eksperimentalno postrojenje u<br />
kojem je prvi put u svetu primenjena nova tehnologija proizvodnje penicilina na bazi<br />
dubinske fermentacije. Nakon što je 18.juna 1947.godine UNRRA kupila celokupna<br />
farbrička postrojenja, ona su demontirana i prevezena brodom do Trsta, a odatle vozom u<br />
Beograd.<br />
Komisija koju je odredio GUMPRO izvršila je prijem postrojenja fabrike penicilina<br />
26.decembra 1947.godine, a Vlada FNRJ je donela Odluku da ono bude montirano u<br />
Galenici.<br />
Montaža postrojenja za proizvodnju penicilina počela je 13.januara 1948.godine u<br />
objektu Galenike u Zemunu, Tvornička ulica br. 44 (objekat bivše tekstilne fabrike<br />
Danubius A.D.), a završena 1.jula 1948.godine. Ekipa mladih entuzijasta, koju je<br />
predvodio dr Gavra Tamburašev, a sačinjavali mr farm. Slavica Mirković, dipl. inž.<br />
Karolina – Zrinka Perić, dipl. inž. Aleksandar Sekulić i Aleksandar Penjović, uspela je da<br />
osvoji proizvodnju penicilina.<br />
50 – 60<br />
Prvi Radnički savet u Galenici konstituisan je 2.februara 1950.godine i u njega je<br />
izabrano ukupno 45 članova. Za predsednika je izabran dr Toša Hofman, a za sekretara<br />
Žarko Đorđević. U Upravni odbor, koji je izabrao Radnički savet 21. avgusta 1950.<br />
godine, a konstituisan deset dana kasnije, izabrano je 8 članova, s predsednikom Žarkom<br />
Đorđevićem na čelu.<br />
Pored već postojeće i novoosvojene proizvodnje penicilina, Galenika sve više širi svoju<br />
proizvodnu paletu. Tako 1952.godine proširuje svoje poslovanje i na proizvodnju<br />
hemijskih i higijenskih proizvoda, osniva Pogon za sintezu više farmaceutskih<br />
hemikalija, kao što je osvajanje sinteze aminopirina, koji je po svom sastavu bio<br />
identičan piramidonu. Svemu tome je prethodilo raspuštanje Glavne uprave medicinske<br />
proizvodnje, od koje je Galenika 1950.godine preuzela dva značajna dela, i to<br />
Naučnoistraživački institut i posebno Tehnološki odsek (smešten u Tvorničkoj ulici br.<br />
36). Ovaj je potom prerastao u Odeljenje sinteze u kojem je osvojena i organizovana<br />
proizvodnja aminopirina.<br />
Naučnoistraživački institut za kratko vreme uspeva da okupi mlade istraživače,<br />
regrutovane, pored ostalog, i među darovitim studentima Beogradskog univerziteta, od<br />
kojih su neki kasnije postali veoma poznati naučnici. Tako je jedan od istaknutih<br />
naučnika, dr Milan Uskoković, još kao student 1950.godine sudelovao u razvoju sinteze<br />
steroida, zatim bio šef sinteze u Galenici i osnivao je flastersko odeljenje, koje tek 1955.<br />
godine otpočinje normalnu proizvodnju.<br />
U ovom periodu intenzivnog razvoja i ekspanzije Galenike na više polja, posebnu pažnju<br />
zaslužuju njene čelne ličnosti koje su pri tom dale svoj poseban doprinos. Jedan od njih je<br />
mr farm. Borisav Hadži-Kostić, koji je veoma uspešno obavljao dužnost generalnog
direktora u periodu 1951-1952.godine, a koga je prerana smrt sprečila da ostvari veoma<br />
ambiciozne planove razvoja Galenike.<br />
Za razvoj Galenike veoma je zaslužan i dipl. inž. Dragoslav Bradić. Obavljajući dužnost<br />
generalnog direktora od maja 1953. do početka 1959.godine, on nastavlja razvojne<br />
procese koje je započeo njegov prethodnik, dodajući im viziju još intenzivnijeg razvoja.<br />
1953. godine osnovano je posebno izvozno odelenje.<br />
1954. godine Narodni odbor grada Beograda izdaje rešenje o promeni imena Fabrike<br />
farmaceutskih proizvoda Galenika u Galenika fabrika farmaceutskih i hemijskih<br />
proizvoda, Beograd, Zemun.<br />
1955. godine osnovano je odelenje fitofarmacije.<br />
1956. godine osnovana je Biološka laboratorija u sastavu Kontrolne službe fabrike i te<br />
godine pristupilo se radikalnoj rekonstrukciji i povećanju kapaciteta pogona penicilina i<br />
odelenja konfekcije antibiotika. Izgrađena je nova kotlarnica. U to vreme sve se više<br />
osećala potreba za jednim fabričkim listom preko koga bi zaposleni dobijali<br />
pravovremene i autentične informacije o svim, za njih i njihov kolektiv, važnim<br />
događajima, bilo da su se dešavali u samoj fabrici ili izvan nje. Stoga se osniva<br />
FABRIČKI LIST "GALENIKA", čiji je prvi broj izašao u novembru 1956.godine. Ovaj<br />
list izlazi jedanput mesečno, a uređuje ga petočlani Redakcioni odbor, sa odgovornim<br />
(inž. Lazar Konfino) i tehničkim urednikom (Dobrivoje Kapisazović) na čelu.<br />
Osim fabričkog lista "Galenika", izlazi i stručni časopis za medicinu, farmaciju, hemiju i<br />
srodne nauke, takođe pod nazivom "Galenika" (prvi broj izašao 1954.godine), ali kasnije<br />
menja ime u "Medicinska revija". U tom listu, pored saradnika iz same fabrike, aktivno<br />
sarađuju i istaknuti stručnjaci iz cele zemlje. Kroz stručna i naučna saopštenja, istaknuti<br />
lekari, farmaceuti i hemičari, i to najčešće profesori univerziteta, prikazuju i svoja<br />
iskustva u primeni Galenikinih proizvoda, dajući tako povratne informacije od velike<br />
važnosti za proizvođača.<br />
1959. godine rekonstruisano je više odelenja (ampulno, tabletno, flastersko, sinteza)<br />
započeta rekonstrukcija pogona novalgina, izgrađeni novi magacini kraj Batajničkog<br />
druma, i otpočela proizvodnja biofala, novog leka protiv tuberkuloze, koga je pronašao<br />
prof.dr. J. Nedeljković.<br />
60 – 70<br />
Najznačajnije uspehe Galenika postiže pod rukovodstvom Pere Arambašića, koji je na<br />
funkciji generalnog direktora proveo najduže, i to, od 1955-1977. godine. Pamti se kao<br />
veoma sposoban rukovodilac širokih vidika i domet, kao tvorac savremene koncepcije<br />
razvoja, integralnih procesa i kao pokretač izgradne nove Galenike.<br />
1962. godine dolazi do integracije sa Prolekom i Eskulapom. Uspešno sprovedena<br />
integracija ostvarena sa dva beogradska kolektiva – sa fabrikom lekova Prolek i<br />
preduzećem za izradu farmaceutsko-hemijskih preparata Eskulap bio je veoma značajan<br />
korak Galenike.<br />
Fabrika Prolek osnovana je u isto vreme kada i Galenike. Rešenjem Glavne uprave<br />
medicinske proizvodnje FNRJ od jula 1945.godine, osnovano je državno preduzeće za
proizvodnju lekova Prolek, sa zadatkom da proizvodi organoterapijske i hormonske<br />
preparate. Kasnije je proširena delatnost i na proizvodnju brojnih sintetskih preparata.<br />
U obnovljenoj zgradi bivše klanice u Beogradu, u Uluci 29. novembra br. 111, montiran<br />
je uređaj za proizvodnju insulina, dobijen iz Mađarske na ime reparacije, dok su ostale<br />
uređaje napravili domaći stručnjaci. Sirovine biološkog porekla u početku su dobijane<br />
samo iz beogradske i zemunske klanice, a kasnije i iz cele Srbije. Iz tih sirovina Prolek je<br />
počeo proizvodnju lekova biološkog porekla – insulina iz pankreasa, heparina iz jetre i<br />
holesterina iz mozga.<br />
Uskoro je proširen asortiman sa proizvodnjom peptona i pepsina (1951.), da bi već<br />
1952.godine asortiman obuhvatio oko 30 preparata, uz dalje povećanje tokom narednih<br />
godina.<br />
Integracijom sredstava, opreme i kadrova, Prolek i Eskulap su 1. januara 1962.godine<br />
osnovali jedinstveno preduzeće – Prolek–Eskulap (direktor Dušan Prica, dotadašnji<br />
direktor Proleka).<br />
Samo pola godine kasnije, novoformirano preduzeće Prolek–Eskulap ulazi u sastav<br />
Galenike, formirajući 28.juna 1962.godine farmaceutsku industriju Beograda (FIB), sa<br />
2099 zaposlenih i znatno proširenim asortimanom proizvodnje.<br />
Već prvi rezultati poslovanja jedinstvenog FIB-a pokazuju svu opravdanost ove<br />
integracije, koja je donela veću koncentraciju kapaciteta i sredstava, ali i potrebu da se<br />
normativnim aktima stvore pravni preduslovi za još brži razvoj u tehnološkom,<br />
naučnoistraživačkom i investicionom pravcu.<br />
Izgradnja nove fabrike, kao jedan od najkrupnijih zadataka za koji su se opredelili<br />
zaposleni u Galenici, konačno je počela 1962.godine na Novoj lokaciji kraj Batajničkog<br />
druma, gde se grade i novi pogoni za proizvodnju hloramfenikola, streptomicina, PAS,<br />
prokaina, izoniazida, klirita, kao i skladišta i radionice za službu održavanja i dok fabrika<br />
raste u sastav Galenike 1969. godine ulazi Fabrika za proizvodnju i preradu plastičnih<br />
masa iz Zemuna.<br />
70 – 80<br />
Osvajanjem novih tehnologija, Galenika sve više širi obim i kvalitet poslovanja. Tako u<br />
1970.godini poslovanje Galenike već obuhvata proizvodnju lekova u svim oblicima,<br />
antibiotika, hormona, sirovina i poluproizvoda potrebnih za proizvodnju lekova, zatim<br />
proizvodnju zubarskog, flasterskog i gumarskog materijala. Takođe obuhvata i<br />
proizvodnju bakterioloških podloga, reagenasa i boja, hemijskih i higijenskih proizvoda,<br />
sredstava za zaštitu bilja, sredstava za stočnu ishranu, dezinfekcionih sredstava i dr.<br />
Deo delatnosti odnosio se i na proizvodnju natrijumovog i kalijumovog vodenog stakla,<br />
komprimovanih gasova, suvog leda i dr.<br />
U ovom periodu posebna pažnja se posvećuje novim tehnološkim postupcima za<br />
farmaceutske supstancije i preparate, te optimizaciji postojećih postupaka, kao i izradi<br />
ekspertiza, studija i elaborata na bazi rezultata istraživanja i izradi idejnih projekata za<br />
uvođenje novih proizvoda u industrijsku proizvodnju.
1973. godine u sastav Galenike ulazi Sanohemija iz Obrenovca, 1974. godine Fabrika<br />
farmaceutskih proizvoda Novofarm iz Nove Varoši i 1978. godine Fabrika kozmetičkih<br />
proizvoda Dalija iz Zemuna.<br />
1973. godine pušten je u rad pogon za proizvodnju ekstrudiranih profila od<br />
polivinihlorida za građevinarstvo u Kladovu.<br />
1974. godine puštena je u rad Fabrika mineralne vune u Surdulici.<br />
29. maja 1974. godine započet je to tada najveći investicioni poduhvat Galenikeizgradnja<br />
nove Fabrike lekova na novoj lokaciji u Zemunu. To je bio jedan od najvećih<br />
investicionih poduhvata sistema Galenike. Svečanom postavljanju kamena temeljca za<br />
jednu od najsavremenijih fabrika ove vrste u Evropi, prisustvovali su eminentni gosti i<br />
poslovni partneri iz zemlje i inostranstva.<br />
Prisutni su bili prvi direktor Galenike mr farm. Venceslav Pavlov, zatim pokretač<br />
izgradnje nove galenike, Pera Arambašić. Sa njima je i nosilac ovog poduhvata, direktor<br />
Fabrike lekova mr farm. Radomir Stojićević. Tu su i bivši direktori mr farm. Boško<br />
Zdravković, mr Borisav Hadži-Kostić i dipl. inž. Dragoslav Bradić.<br />
U završnoj godini izgradnje nove fabrike, početkom 1977.godine, generalni direktor Pera<br />
Arambašić odlazi u penziju, a na čelo Galenike dolazi mr biologije Dragan Ćulafić. Na<br />
Toj dužnosti ostaje sve do kraja 1987.<br />
Sredinom 1977.godine Galenika ulazi u nova zajednička ulaganja sa zapadnonemačkom<br />
firmom Farma-Gumi za izgradnju Fabrike za proizvodnju čepova i ostalih gumenih<br />
proizvoda neophodnih farmaceutskoj industriji.<br />
Krajem 1977. održan je referendum kojim Galenika od 1.januara 1978. postaje složena<br />
organizacija udruženog rada (SOUR), sa 8 radnih organizacija (RO), 20 osnovnih<br />
organizacija udruženog rada (OOUR) i tri radne zajednice.<br />
Konačno, krajem novembra 1978. ostvarene su dugo priželjkivane želje neimara, puštena<br />
je u rad nova fabrika lekova, sa kojom je Galenika napravila i odlučni korak u svet.<br />
80 - 90<br />
U veoma otežanim uslovima privređivanja koji su se negativno odražavali i na<br />
farmaceutsku industriju, SOUR Galenika ulazi u novi srednjoročni plan razvoja od 1981-<br />
1985. čime je nastavila intenzivan razvoj svojih kapaciteta.<br />
Tako je 1984. počela da radi nova linija za proizvodnju mineralne vune u Fabrici<br />
hemijskih proizvoda u Surdulici, a već 1985. gradi se moderan pogon za proizvodnju<br />
polusintetskih penicilina.<br />
Početkom 1984. na čelo Galenike dolazi novi generalni direktor, ekonomista Jovan<br />
Mileusnić.<br />
Odmah potom ostvaren je još jedan značajan uspeh, kada je 25.aprila 1985. otvorena<br />
Fabrika za proizvodnju ibuprofena BOOTS – GALENIKA, koja je izgrađena<br />
zajedničkim ulaganjem firme BOOTS iz Velike Britanije i Galenike.
1985. godine Galenika je transformisana u Radnu organizaciju sa 8 OOUR-a i 4 radne<br />
zajednice, ali bez Dalije, koja se u međuvremenu izdvojila u samostalnu radnu<br />
organizaciju.<br />
Od 1988. godine generalni direktor Galenike je dr. Velimir Branković koji je uz<br />
maksimalnu mobilizaciju svih potencijala Galenike, u 1989. godini ponovo jedinstveno<br />
preduzeće, uspeva da održi u proizvodnom programu humanih lekova 119 farmakološki<br />
aktivnih supstanci u 262 različita oblika, doza i pakovanja.<br />
1990 – 2000<br />
Početkom 1990. godine počinju pregovori sa američkom farmaceutskom kompanijom<br />
ICN Pharmaceuticals, Inc., odnosno Milanom Panićem, o uspostavljanju saradnje.<br />
Ugovor je potpisan 22. novembra 1990. godine, a nova mešovita kompanija ICN<br />
Galenika počela je da funkcioniše 1. maja 1991. godine kada je ušla u sastav kompanije<br />
SPI Pharmaceuticals iz SAD.<br />
Galenika holding formiran je 22. marta 1991. godine i u svom sastavu imala je 7<br />
preduzeća u društvenom vlasništvu. (Galenika-famacija, Fitofarmacija, Fabrika Miloš<br />
Mamić, Fabrika plastike, Klirit, Fabrika 25. ma,j Galenika-stan). Galenika je u mešovitu<br />
kompaniju unela najznačajnije Galenika-farmaciju sa 3900 zaposlenih.<br />
Od tada počinje dugi niz veoma nepovoljnih godina i problema koji su pratili Galeniku<br />
više od deset godina. Ova fabrika lekova prošla je kroz razne strukturalne, organizacione,<br />
vlasničke i mnoge druge promene u ovom periodu. Posledice tih problema bile su<br />
nesagledivih razmera i ogledale su se u zaostaloj proizvodnji, nezadovoljstvu zaposlenih,<br />
znatno lošoj poziciji na tržištu, kao i urušenom ugledu nekadašnjeg giganta u<br />
farmaceutskoj industriji...<br />
Galenika od marta 1999. nastupa na tržištu sa svojim tradicionalnim i poznatim imenom<br />
Galenika a.d.<br />
2000 -<br />
Galenika a.d. od 2005 godine ulazi u fazu svog preporoda i postaje rebrendirana<br />
kompanija. Sa dolaskom Generalnog direktora Aleksandra Pravdića koga je u maju 2005<br />
godine Upravni odbor imenovao za novog Generalnog direktora počinje primena nove<br />
poslovne politike koja rezultira rešavanjem krucijalnih problema u ovoj kući kao što su<br />
višegodišnji problem vlasničke strukture 2006 godine, razvoj na domaćem, ali i<br />
inostranom tržištu, uvođenje kvaliteta upravljanja poslovima, povećanje kapaciteta,<br />
obezbeđivanje C znaka ISO standarda...<br />
U aprilu 2007 godine potpisan je Kolektivni ugovor koji pokazuje koliko je Galenika a.d.<br />
ozbiljna kompanija i koliko kao takva vodi brigu o odnosu prema svojim zaposlenima.
21. decembra 2007 godine u skladu sa svojom vizijom Galenika a.d. je uspešno privela<br />
kraju višemesečne pregovore oko izgradnje nove fabrike – fabrike čvrstih farmaceutskih<br />
proizvoda. Investitor izgradnje je Galenika a.d. što znači da će izgradnju finansirati<br />
Galenika a.d. iz sopstvenih sredstava, a neto vrednost fabrike procenjena je na 46 miliona<br />
evra. Izvođač radova je IMA Italy, a rok za završetak radova je 23 meseca od dana<br />
potpisivanja Ugovora, koji su potpisali u ime Galenike a.d., Generalni direktor gospodin<br />
Aleksandar Pravdić, a u ime izvođača IMA Italy- Generalni direktor gospodin Andrea<br />
Malagoli. Projekat izgradnje fabrike cvrstih farmaceutskih preparata obuhvata izvodjenje<br />
gradjevinskih i instalaterskih radova, nabavku i ugradnju tehnolske i ostale opreme,<br />
validaciju i pustanje u rad. Realizacija izgradnje nove fabrike čvrstih farmaceutskih<br />
preparata podrazumeva preseljenje dela proizvodnje iz postojeće fabrike, kao i proširenje<br />
obima proizvodnje odnosno uvođenje novih preparata. Nova fabrika će biti izgrađena u<br />
skladu sa GMP i FDI standardima. Ukupna površina objekta je oko 9000m2. Kapacitet<br />
fabrike je dve milijarde tableta i sto miliona kapsula na godišnjem nivou sa radom u dve<br />
smene. U novu fabriku će biti ugrađena najmodernija tehnološka i ostala prateća oprema<br />
koja će ispunjavati najviše standarde koji važe sa farmaceutsku industriju.Izgradnju<br />
fabrike odlikovaće uvođenje najnovih tehnologija i po završetku ova fabrika će biti<br />
ponosno uvršćena u red najmodernijih fabrika za proizvodnju ovih proizvoda u svetu.<br />
Galenika a.d. danas ima stabilizovano i unapređeno poslovanje, promenjen i jasno<br />
definisan tok razvoja i ostvarene zavidne i impresivne rezultate koji se pored brojnih<br />
nagrada ogledaju i u pokazateljima poslovanja. Galenika je u poslednje dve godine uspela<br />
da povrati poziciju lidera u okviru farmaceutskog tržišta na ovim prostorima.