Rusovské noviny
pdf verzia - Rusovské noviny
pdf verzia - Rusovské noviny
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
www.rusovske<strong>noviny</strong>.sk<br />
SAMOSPRÁVA<br />
Pripravujeme obchvat?<br />
MÚ informuje<br />
Spomienky<br />
na sobáš dojali<br />
Škola<br />
Slávnostná akadémia<br />
ku Dňu matiek<br />
Strana 2<br />
Strana 6<br />
Strana 7<br />
<strong>Rusovské</strong> <strong>noviny</strong><br />
Noviny obyvateľov zadunajskej Mestskej časti Bratislavy - Rusoviec<br />
Jún<br />
2013<br />
Foto: archív MÚ<br />
Pozvánka na záverečné podujatie<br />
Slávnostné prestrihnutie pásky projektu<br />
Servus Pontis<br />
Mestská časť pozýva obyvateľov na<br />
záverečné podujatie projektu Servus<br />
Pontis vo štvrtok 27. júna 2013<br />
od 10. hodiny na miestnom úrade.<br />
Súčasťou podujatia bude slávnostné<br />
prestrihnutie pásky a predstavenie<br />
výsledkov projektu, ktorého<br />
cieľom bolo prepojenie slovenských<br />
a rakúskych cyklotrás. Na podujatie<br />
sú pozvaní predstavitelia slovenskej<br />
a rakúskej strany. Okrem oficiálnych<br />
príhovorov si hostia pozrú krátke<br />
vystúpenie DFS Gerulata a oboznámia<br />
sa aj so zaujímavosťou projektu<br />
– geocacherskou skrýšou Servus<br />
Pontis, ktorú za necelý mesiac našlo<br />
cca 50 „hľadačov“. (Geocaching<br />
je zábavné hľadanie rôznych skrýš,<br />
o ktorých sú vopred známe len geografické<br />
súradnice.)<br />
Srdečne pozývame malých aj<br />
veľkých obyvateľov Rusoviec!<br />
Oľga Gáfriková, MÚ<br />
Foto: Veronika Vandrášeková<br />
Ďalšie kroky Gerulaty<br />
na ceste „do UNECSO“<br />
Koncom mája sa v priestoroch Múzea Antická Gerulata uskutočnila<br />
vernisáž veľmi zaujímavej výstavy, ktorá sa dotýka<br />
naozaj všetkých obyvateľov Rusoviec. Predstavuje vyhodnotenie<br />
projektov súťaže, ktorej cieľom bolo navrhnúť atraktívny<br />
a moderný areál tohto múzea. Celkovo sa súťaže zúčastnilo<br />
31 jednotlivcov a kolektívov, do ďalšieho kola postúpilo<br />
16 návrhov. Všetky návrhy sú súčasťou výstavy.<br />
pokračovanie na strane 5
Samospráva / MÚ informuje<br />
www.rusovske<strong>noviny</strong>.sk<br />
MÚ informuje<br />
Mimoriadne rokovanie MZ<br />
23. apríla 2013<br />
Dňa 23. apríla t. r. sa poslanci MZ<br />
zišli na mimoriadnom rokovaní,<br />
ktoré bolo zvolané najmä z dôvodu<br />
požiadavky hl. mesta, aby sa zastupiteľstvo<br />
vyjadrilo k návrhu VZN<br />
hl. mesta o dočasnom parkovaní<br />
motorových vozidiel na miestnych<br />
komunikáciách. Keďže poslanci<br />
mali proti návrhu viaceré výhrady,<br />
neschválili ho. V druhom bode<br />
poslanci schválili dočasnú – do 31.<br />
12. 2013 – stavebnú uzáveru na najcennejšie<br />
územia v MČ: námestie a<br />
okolie areálu NKP Gerulata. (Konanie<br />
sa v čase prípravy júnových<br />
RN nezačalo.) Tretím bodom bolo<br />
schválenie predaja pozemkov pod<br />
diaľnicou, ktoré má MČ v správe.<br />
Oľga Gáfriková, MÚ<br />
nohlasne zhodli, že do júnového zasadania<br />
MZ vyčlenia v rozpočte čo<br />
najvyššiu možnú sumu, ktorou MČ<br />
prispeje k celkovej sume za opravu<br />
zvonov. V poslednom bode rokovania<br />
poslanci jednomyseľne schválili<br />
vyhlásenie verejnej súťaže na predaj<br />
pozemku s výmerou 867 m2<br />
(v blízkosti bytového nájomného<br />
domu na Pohraničníkov 60). Interpelácie<br />
nepodal nikto z poslancov.<br />
Veronika Vandrášeková<br />
Prvý rok činnosti SSÚ<br />
Od 1. januára 2012 bol zriadený<br />
Spoločný stavebný úrad (SSÚ) pre<br />
mestské časti Rusovce, Jarovce a<br />
Čunovo so sídlom v Rusovciach.<br />
Stavebný úrad zabezpečuje plnenie<br />
preneseného výkonu štátnej správy<br />
na úseku územného plánovania<br />
a stavebného poriadku. Poslanci<br />
zastupiteľstiev všetkých troch<br />
zainteresovaných mestských častí<br />
na marcovom spoločnom rokovaní<br />
skonštatovali, že SSÚ plní funkciu od<br />
založenia spoľahlivo, bez zásadných<br />
problémov, s dodržaním kvality<br />
výkonu a časových lehôt. Finančne<br />
zabezpečujú činnosť tohto úradu<br />
mestské časti rovnými tretinami; v<br />
roku 2012 boli celkové prevádzkové<br />
náklady necelých 87 tisíc eur.<br />
V roku 2012 dostal stavebný úrad<br />
spolu 955 podaní a vydal spolu 437<br />
rozhodnutí (v roku 2011 bolo spolu<br />
pre tri MČ vydaných 304 rozhodnutí).<br />
Znamená to teda, že počet<br />
stavieb sa postupne zvyšuje vo<br />
všetkých troch MČ.<br />
Spracúva sa koncept<br />
Koncom mája sa v rámci spracúvania<br />
územného plánu pamiatkovej<br />
zóny uskutočnil tzv. prvý kvalitársky<br />
výbor, na ktorom sa popri<br />
iných zúčastnila aj hlavná architektka<br />
Bratislavy Ingrid Konrad.<br />
Spracovateľ územného plánu zóny,<br />
spoločnosť AUREX, prezentoval<br />
svoju prácu v približne 60-percentnej<br />
rozpracovanosti.<br />
Celú plochu pamiatkovej zóny<br />
rozdelili spracovatelia na menšie<br />
priestorové celky, v ktorých budú<br />
stanovovať konkrétne regulatívy,<br />
napr. prednú a zadnú stavebnú čiaru,<br />
koeficienty zastavanosti, podlažnosť<br />
a pod.<br />
Najväčšiu pozornosť si bude vyžadovať<br />
spracovanie regulatívov pre<br />
územie v blízkosti NKP Gerulata.<br />
Špecifické potreby pamiatkovej<br />
starostlivosti sa diskutujú na samostatných<br />
rokovaniach s pamiatkovými<br />
úradmi. Po nich spracujú<br />
spracovatelia koncept územného<br />
plánu pamiatkovej zóny, ktorý bude<br />
zverejnený a ku ktorému sa budú<br />
môcť vyjadriť nielen odborné orgány<br />
a zainteresované inštitúcie,<br />
ale aj obyvatelia našej MČ.<br />
Koncept územného plánu pamiatkovej<br />
zóny bude zverejnený čo najskôr,<br />
a to aj v prípade, že pôjde o čas<br />
prázdnin a letných dovoleniek. (So<br />
zverejnením na jeseň nemožno ča-<br />
Blesková otázka starostovi<br />
Pripravujeme obchvat?<br />
Otázka: Medzi dlhodobé problémy<br />
Rusoviec patrí rastúce dopravné<br />
zaťaženie na Balkánskej ulici.<br />
Pritom možno predpokladať, že<br />
rozvoj bytovej výstavby v Rusovciach<br />
a Čunove a rast počtu obyvateľov,<br />
dochádzajúcich na územie<br />
SR z maďarského pohraničia, tento<br />
problém ešte vyhrotí. Aké podklady<br />
treba pripraviť, aby sme sa v budúcnosti<br />
vyhli neúnosnej situácii?<br />
Starosta Dušan Antoš: Mestská<br />
časť pripravuje dopravno-urbanistickú<br />
štúdiu obchvatu Rusoviec,<br />
ktorú spracúva spoločnosť<br />
Aurex, s. r. o. Obchvat môže byť<br />
vedený iba na západe, to znamená<br />
medzi existujúcou diaľnicou<br />
do Maďarska a obývaným územím<br />
našej mestskej časti, pretože<br />
na „opačnej strane“ Rusoviec<br />
sú chránené územia a budovanie<br />
V minulom čísle sme informovali<br />
o zámere BVS, a. s., vybudovať aj<br />
vďaka úsiliu mestskej časti kanalizáciu<br />
na Gerulatskej a celej Maďarskej<br />
ulici (s vyústením do Balkánskej<br />
ulice). Sú to posledné dve<br />
ulice, kde doteraz nebola kanalizácia.<br />
Súčasťou prác by mala byť<br />
aj rekonštrukcia vodovodu v uvedených<br />
úsekoch. V júni t.r. dokončuje<br />
spoločnosť Hydrocoop, a. s.,<br />
projektovú dokumentáciu; realizácia<br />
by sa mala začať v druhej polovici<br />
tohto roka.<br />
dopravných spojení tohto typu je<br />
úplne vylúčené.<br />
Spracovanie štúdie obchvatu neznamená<br />
okamžité praktické<br />
riešenie; ide o prípravu územia<br />
a územnoplánovacích podkladov<br />
v predstihu, na dlhý čas vopred.<br />
Štúdia je nevyhnutná pre budúcu<br />
zmenu územného plánu hlavného<br />
mesta SR, pričom až v budúcnosti<br />
bude aktuálna úvaha, či, kto, kedy<br />
a z akých prostriedkov obchvat<br />
v skutočnosti vybuduje.<br />
Jedným z posledných aktuálnych<br />
krokov, ktoré spoločnosť Aurex,<br />
s. r. o., riešila, je križovanie zamýšľanej<br />
diaľnice D4 a cesty I/2, čiže napojenie<br />
pri Jarovciach a Čunove. Obchvat<br />
je komplikovaný tiež tým, že<br />
v jeho rámci treba riešiť aj dvojnásobné<br />
križovanie so železničnou traťou.<br />
Štúdia obchvatu by mala byť dokončená<br />
v lete tohto roka. (red.)<br />
Kanalizácia<br />
– etapa prípravy projektovej dokumentácie<br />
Celková dĺžka rekonštruovaného<br />
vodovodného potrubia je 1 072<br />
metrov, celková dĺžka navrhovanej<br />
kanalizácie je 1 348,5 metra. Naša<br />
MČ rozposlala vyše 50 dotazníkov<br />
pre budúcich možných užívateľov<br />
kanalizácie, z nich 44 prejavilo záujem<br />
o napojenie na novú technickú<br />
infraštruktúru.<br />
Na priloženej mapke vidieť, ktoré<br />
ulice budú výstavbou kanalizácie<br />
a rekonštrukciou vodovodu zasiahnuté.<br />
Ľubomír Fajta, MÚ<br />
Roztancovaný<br />
vydarený<br />
majáles<br />
Rusovčania sa už po štrnásty raz zabavili na každoročnom majálese. Tradičné podujatie<br />
aj tento rok pripravili MČ Bratislava – Rusovce, Jarovce, Čunovo a Petržalka.<br />
Počasie nesklamalo, a tak sa tóny hudby niesli našou mestskou časťou až do neskorých<br />
nočných hodín.<br />
Máj patril<br />
ženám a dievčatám<br />
Putovanie stromu z lesa na námestie<br />
prišlo podporiť množstvo<br />
malých aj veľkých Rusovčanov.<br />
„Minulý rok to bol vysoký topoľ,<br />
teraz sme sa rozhodli pre približne<br />
17-metrovú borovicu. Topoľom<br />
sa výborne olupuje kôra, no skoro<br />
vyschnú, boroviciam zasa dlho<br />
vydrží čerstvý a svieži vrcholec.<br />
V sobotu štvrtého mája sa lúka pri<br />
kaštieli opäť zaplnila. Už po druhej<br />
hodine popoludní všetkých pozdravila<br />
moderátorka Ivana Ilgová, ktorá<br />
k našim kultúrnym podujatiam<br />
už neodmysliteľne patrí. Spolu<br />
s ňou zaželal Rusovčanom a ďalším<br />
návštevníkom príjemné chvíle<br />
aj starosta Dušan Antoš. Program<br />
iste potešil všetky vekové kategórie<br />
– veď nechýbali súbory Tamburáši<br />
a Ljubljanka z Jaroviec a Čunova,<br />
ktoré reprezentovali chorvátsku<br />
menšinu, veselo bolo aj vďaka<br />
vystúpeniu šikovných detí z DFS<br />
Gerulata, ktoré opäť perfektne pripravila<br />
Betka Uhráková. Tanečné<br />
čísla zavŕšil nestarnúci súbor<br />
Ekonóm, z iného súdka bola zasa<br />
hudba country kapely Atak a Roxette<br />
– Tribute. Popri pestrom zábavnom<br />
programe si v parku prišli<br />
„Keď na námestí v prvý májový deň nestojí máj, akoby<br />
muži a chlapci na svoje ženy či dievčatá ani nemysleli,“<br />
hovorí Jozef Karácsony, ktorý vyberal v rusovskom chotári<br />
najvhodnejší strom na tohtoročnú „májku“. Pekné<br />
tradície si totiž treba ctiť a odovzdávať ich mladším generáciám.<br />
Aj preto sa stavanie mája zaradilo medzi kultúrne<br />
podujatia našej mestskej časti.<br />
na svoje aj deti. Zašantiť si mohli na<br />
nafukovacom hrade či vyskákať sa<br />
na trampolíne. Pre „hladných či vysmädnutých“<br />
bolo pripravené občerstvenie<br />
v stánkoch, nechýbali<br />
ani predajne so suvenírmi. Majáles<br />
je však predovšetkým o tanci –<br />
a ten si mohli všetci vychutnať do<br />
neskorého májového večera.<br />
Text a foto:<br />
Veronika Vandrášeková<br />
Foto: Veronika Vandrášeková<br />
Také by mali po celý nasledujúci<br />
rok zostať naše ženy a dievčatá,“<br />
usmieva sa J. Karácsony.<br />
Milý program pri májke odštartovali<br />
deti z Beniklubu, po ktorých<br />
zaspievali a zatancovali o niečo<br />
starší členovia z Detského folklórneho<br />
súboru Gerulata. Symbolické<br />
májové stretnutie na námestí viedol<br />
starosta Dušan Antoš, ktorému<br />
pomáhala Mária Jajcajová z MÚ<br />
a tiež poslanci MZ Peter Golej, Radovan<br />
Jenčík, Peter Horváth, František<br />
Lošonský a Jozef Karácsony.<br />
Celý mesiac stála májka na námestí,<br />
nádherná aj vďaka farebným<br />
stužkám, ktorými vrcholec<br />
jedle ozdobili naše deti. V posledný<br />
májový deň ju zložili: „Májka<br />
nesmie stáť ani v prvý júnový deň,<br />
kto na to zabudne, akoby zabudol<br />
na ženy a dievčatá. A tie by nám<br />
to, veru, nemuseli odpustiť...,“ uzatvára<br />
príbeh tohtoročnej májovej<br />
jedle Jozef Karácsony.<br />
(red.)<br />
Riadne rokovanie MZ<br />
23. mája 2013<br />
Rokovanie MZ viedol starosta Dušan<br />
Antoš, neprítomnosť ospravedlnili<br />
dvaja poslanci.<br />
Na úvod vzali poslanci na vedomie<br />
kontrolu plnenia uznesení a účtovnú<br />
uzávierku spoločnosti ROT -<br />
Oproti kaštieľu, s. r. o., za rok 2012,<br />
ako aj účtovnú uzávierku spoločnosti<br />
ROT, s. r. o., za rok 2012. Štvrtým<br />
bodom rokovania bolo schválenie<br />
čistopisu zadania na spracovanie<br />
územného plánu pamiatkovej<br />
zóny Rusovce, ktorý spracoval Ing.<br />
Alexander Hollý.<br />
Rozsiahla diskusia vznikla v súvislosti<br />
s návrhom všeobecne záväzného<br />
nariadenia o obmedzeniach pri<br />
stavebných prácach. Stavebno-bytová<br />
komisia i podnikateľská komisia<br />
odporučili návrh VZN schváliť,<br />
ale prítomní poslanci vyslovili<br />
aj isté obavy. Návrh VZN napokon<br />
nezískal dostatočnú podporu, takže<br />
VZN nebolo prijaté.<br />
Poslanci jednomyseľne schválili<br />
minimálnu úpravu VZN o symboloch<br />
mestskej časti Bratislava<br />
– Rusovce a ich používaní, ktoré<br />
zamedzuje nepovolenému využívaniu<br />
erbu našej MČ rôznymi organizáciami.<br />
Poslanci ďalej vzali na vedomie<br />
správu o inventarizácii majetku<br />
MČ Bratislava – Rusovce k 31. 12.<br />
2012 a neschválili návrh na novelizáciu<br />
štatútu hl. mesta SR, ktorý<br />
sa týkal kontroly výberu daní z<br />
nehnuteľností mestskými časťami,<br />
pretože na kontroly magistrát nevyčlenil<br />
finančné krytie.<br />
V ďalších bodoch rokovali o žiadostiach<br />
na prenájom pozemkov,<br />
a to za jedným z bytových domov<br />
na Vývojovej ul. a na umiestnenie<br />
stánku s ovocím a zeleninou. Zaoberali<br />
sa tiež žiadosťou rímskokatolíckej<br />
cirkvi o príspevok na opravu<br />
nefunkčných kostolných zvonov.<br />
Po krátkej diskusii sa poslanci jedkať,<br />
pretože celý územný plán musí<br />
byť hotový do konca roka 2013.)<br />
Prosíme všetkých záujemcov, aby<br />
sledovali webovú stránku www.<br />
bratislava-rusovce.sk a informačné<br />
tabule MÚ pred úradom na Vývojovej<br />
ulici a pred budovou pošty<br />
na Gerulatskej ulici.<br />
Oprava dvoch ulíc<br />
V uplynulých týždňoch sa na Irkutskej<br />
a Vývojovej ulici, ktoré<br />
boli rekonštruované vďaka europrojektom,<br />
objavili nedostatky. Na<br />
Irkutskej ulici išlo o odstránenie<br />
nedostatkov, ktoré si bežný užívateľ<br />
možno ani nevšimol, ale súdny<br />
znalec ich potvrdil. Oprava v rámci<br />
reklamačného konania bola vykonaná<br />
hneď, ako to počasie dovolilo,<br />
a to na náklady pôvodného<br />
dodávateľa.<br />
V niektorých častiach Vývojovej<br />
ulice došlo k poklesu, resp. prepadnutiu<br />
vozovky. V zimných mesiacoch<br />
zaznamenala Bratislavská vodárenská<br />
spoločnosť, a. s., haváriu<br />
v časti Vývojovej ulice a je možné,<br />
že nedostatky zapríčinila práve táto<br />
havária. Situáciu riešila MČ v rámci<br />
reklamačnej doby so zhotoviteľom<br />
stavby (Doprastav, a. s.), ktorý však<br />
reklamáciu neuznal.<br />
Podľa odborného posudku zapríčinila<br />
pokles vozovky naozaj havária<br />
vody a nedostatočne zhutnené<br />
podložie pri budovaní súkromných<br />
kanalizačných prípojok. Mestská<br />
časť v súčasnosti rokuje so zainteresovanými<br />
na postupe odstránenia<br />
nedostatkov.<br />
Oľga Gáfriková, MÚ<br />
Beh za kaštieľ<br />
Občianske združenie s názvom Občiansky<br />
parlament zorganizovalo<br />
na 15. Júna 2013 v Rusovciach prvý<br />
ročník podujatia s názvom Beh za<br />
kaštieľ. Cieľom podujatia bolo sústrediť<br />
pozornosť verejnosti na potrebu<br />
obnovy národnej kultúrnej<br />
pamiatky, vzácneho kaštieľa v našej<br />
mestskej časti. Trasy s dĺžkou<br />
3 a 10 km viedli parkom a lesoparkom<br />
v blízkosti kaštieľa; výťažok zo<br />
štartovného venujú organizátori na<br />
obnovu pamiatky. Okrem SĽUK-u<br />
bola partnerom podujatia aj mestská<br />
časť Bratislava – Rusovce.<br />
Mária Jajcajová, MÚ<br />
Proti komárom<br />
V máji sa počas krátkeho obdobia<br />
teplých dní značne rozmnožili komáre,<br />
takže hlavné mesto muselo<br />
pristúpiť k postrekom vo viacerých<br />
mestských častiach, medzi nimi<br />
i v Rusovciach. Postrek vykonala<br />
autorizovaná firma na žiadosť MČ<br />
iba v extraviláne. Postrek v parku<br />
pri kaštieli, ktorý je častým cieľom<br />
krátkych či dlhších výletov, nechal<br />
vykonať Úrad vlády SR.<br />
Zuzana Červenáková, MÚ<br />
Samospráva / MÚ informuje 02 / 03
Dejiny v názvoch ulíc<br />
Pokračujeme v seriáli o názvoch ulíc v Rusovciach<br />
Kananefatská<br />
Prví archeológovia začali s vykopávkami<br />
v Rusovciach už koncom<br />
19. storočia. Až do 60. rokov 20.<br />
storočia však nevedeli, či je nálezisko,<br />
ktoré odkrývajú, skutočne<br />
antická Gerulata. Kananefati,<br />
kmeň z toku dolného Rýna (územie<br />
dnešného Holandska), zohral<br />
v odhalení Gerulaty kľúčovú úlohu.<br />
Rozličné pramene totiž potvrdzovali,<br />
že v Gerulate sídlila elitná<br />
jazdecká jednotka Kananefatov –<br />
tu bolo ich „domovské“ sídlo, hoci<br />
na boje a výboje ich mohli povolať<br />
na rôzne miesta. Práve nájdené<br />
votívne oltáre kananefatských<br />
jazdcov, ako aj prvá a zatiaľ jediná<br />
kolkovaná tehla jednoznačne<br />
určili, že nálezisko v Rusovciach<br />
je skutočne staroveká Gerulata.<br />
A záhada bola rozlúsknutá...<br />
Podľa odborníkov na starogermánske<br />
jazyky možno pôvod pomenovania<br />
Kananefati vysvetliť<br />
ako „páni člnov, lodiek“; podľa vedecky<br />
menej prísneho, skôr voľného<br />
prístupu boli vraj Kananefati tí,<br />
ktorí jedávali pór, pažítku, prípadne<br />
inú podobnú rastlinku.<br />
Valentiniánova<br />
Valentinián alebo Valentinianus I.<br />
bol rímskym cisárom v rokoch 364<br />
až 375 n. l.; dal obnoviť Limes Romanus<br />
na zlepšenie ochrany pred<br />
cudzími nájazdmi. Bol kresťanským<br />
cisárom, ale neprenasledoval<br />
pohanské kulty. Zomrel náhle<br />
na srdcovú príhodu pri rokovaní s<br />
Germánmi v Brigetiu (Komárno,<br />
Maďarsko). Na konci 4. storočia<br />
sa život antickej Gerulaty zásadne<br />
mení; Rímska ríša pomaly slabne.<br />
Meno Gerulata však nemalo ostať<br />
stratené: v podobe Gerulatis bolo<br />
zaznamenané na rímskej mape zo<br />
4. – 5. stor. n. l. Jej známy stredoveký<br />
prepis, pergamen z 12. – 13.<br />
stor. (dĺžka takmer 7 m), popisuje<br />
rímsku cestnú sieť od Španielska<br />
až po Indiu, od Veľkej Británie až<br />
po severnú Afriku. Je to jediná zachovaná<br />
mapa s cestnými spojeniami<br />
z obdobia Rímskej ríše a je<br />
na nej zakreslených takmer 4 000<br />
miest. Mapa je zapísaná na zozname<br />
svetového kultúrneho dedičstva<br />
UNESCO.<br />
Domiciánova<br />
Pri zrode vojenského tábora Gerulata<br />
stál cisár Flaviovskej dynastie<br />
Titus Flavius Domicianus, ktorý<br />
vládol v rokoch 81 – 96 n. l. Práve<br />
počas jeho vlády bol postavený<br />
drevozemný tábor, ktorý neskôr<br />
viackrát prestavali. Rimania vždy<br />
využívali najmä dostupný miestny<br />
materiál. Hlavným poslaním vojska<br />
bola ochrana ríše. V čase mieru<br />
hrozila vojenským jednotkám<br />
nuda a nečinnosť, ktorá by mohla<br />
priniesť demoralizáciu. Vojaci preto<br />
neustále museli byť v strážnej službe,<br />
podnikali prieskumy a výzvedné<br />
cesty, upratovali budovy a tábor,<br />
čistili latríny, udržiavali vodovody,<br />
opravovali cesty a opevnenia.<br />
Severovcov<br />
Villa rustica, rímska poľnohospodárska<br />
usadlosť, nájdená v Rusovciach<br />
asi 3 km južne od vojenského<br />
tábora, pochádza z obdobia dynastie<br />
Severovcov 193 – 235 n. l.<br />
(6 cisárov).<br />
Okamžite po vzniku stálych táborov<br />
sa v ich okolí usadzovalo civilné<br />
obyvateľstvo, ktorého prioritou boli<br />
obchod, remeslo a služby. Civilná<br />
osada – vicus – zásobovala vojakov<br />
pôžitkami, zábavou, luxusným<br />
tovarom a tovarmi dennej potreby.<br />
Na trhoch v civilných osadách ponúkali<br />
svoje produkty aj obyvatelia<br />
víll; na trh v Gerulate teda celkom<br />
určite prichádzali aj obyvatelia villy<br />
rusticy v jej blízkosti.<br />
Attidova<br />
Attidov kult pochádza z Frýgie<br />
(dnešné územie Turecka) a v Gerulate<br />
je doložený na náhrobných<br />
doskách. Attis bol pôvodne mladý<br />
krásny muž, do ktorého sa platonicky<br />
zaľúbila Veľká matka bohov<br />
Kybele. Prinútila ho ku sľubu<br />
čistoty, Attis však na tento sľub v<br />
náručí nymfy Sagaritidy zabudol.<br />
Kybele za trest nymfu usmrtila a<br />
na Attida zoslala šialenstvo, takže<br />
si sám odrezal časť tela, ktorá mu<br />
priniesla rozkoš, čo napokon viedlo<br />
k jeho smrti. Kybele ho však aj<br />
naďalej milovala, a preto vyprosila<br />
preňho zmŕtvychvstanie. Na jar,<br />
keď príroda ožíva, sa vracal do života<br />
aj Attis. Boh Attis je stvárenený<br />
na náhrobnej stavbe v Gerulate,<br />
pričom jemu a Veľkej matke bohov<br />
Kybele je venovaný aj oltár.<br />
Dolichénska<br />
Rôznorodosť náboženstiev vidno aj<br />
na pamiatkach, objavených v Gerulate<br />
– sú tu zastúpené oficiálne rímske<br />
božstvá, prvky náboženstva Etruskov,<br />
starovekého Grécka, ale aj<br />
kulty z východných provincií – Frýgie,<br />
Sýrie, Perzie či Afriky, rovnako<br />
sa našli aj prvé stopy po kresťanstve.<br />
Doliché bolo mesto v starovekej<br />
Sýrii, kde bol uctievaný Jupiter<br />
Dolichénsky. Príslušníci rímskeho<br />
vojska odtiaľ doniesli jeho kult<br />
so sebou a naďalej ho vyznávali vo<br />
svätyni Jupitera Dolichénskeho,<br />
objavenej v Gerulate.<br />
Auréliova<br />
Dynastia 7 cisárov Antoninovcov<br />
ktorej príslušníkom bol aj Marcus<br />
Aurélius, bola pri moci v rokoch 96<br />
– 192 n. l. Práve počas ich vlády s<br />
najväčšou pravdepodobnosťou zanikol<br />
drevozemný tábor a vznikol<br />
najstarší kamenný tábor v Gerulate.<br />
S Limes Romanus – rímskou<br />
hranicou, ktorá mala v Európe dĺžku<br />
cca 3 000 km – je jeho meno<br />
spojené veľmi tesne. Rimania sa<br />
pri rozširovaní svojho impéria v<br />
Európe zastavili pri riekach Rýn a<br />
Dunaj. Na strednom toku Dunaja<br />
vznikla provincia Panónia.<br />
Jeho pravý breh postupne<br />
opevnili a založili<br />
na ňom štyri veľké<br />
legionárske<br />
tábory:<br />
Vindobo-<br />
nu, Carnuntum, Brigetio a Aquincum.<br />
Práve do Carnunta viedla<br />
jedna z priamych ciest z Gerulaty.<br />
Väčšia časť vojenského tábora<br />
v Gerulate je zatiaľ skrytá pod<br />
vrstvou zeme, ale takmer s istotou<br />
možno predpokladať, že išlo o pravouhlú<br />
sieť ulíc s veliteľskými budovami,<br />
ubytovňami pre vojakov,<br />
hospodárskymi a reprezentačnými<br />
budovami.<br />
Firmova<br />
Zjednodušene by sa dalo povedať,<br />
že fortifikačný systém tvorili tábory<br />
legionárov, pomocné tábory<br />
a strážne veže. Pomocné (cudzím<br />
slovom auxiliárne) jednotky sídlili<br />
aj v Gerulate. Pôvodne sa formovali<br />
ako doplňujúce, neobčianske<br />
vojsko, postupne však prešli čiastočným<br />
rímskym výcvikom. Neraz<br />
tvorili dôležitý nárazníkový pás.<br />
Veliacim jazykom bola latinčina.<br />
Základnou jednotkou jazdy bola<br />
ala, na ktorej čele stál prefekt (veliteľ).<br />
Podobne ako légie, aj pomocné<br />
jednotky boli číslované a pomenované,<br />
a to väčšinou podľa etnického<br />
pôvodu, zakladateľa jednotky,<br />
špecializácie zbraní či božstva, ktoré<br />
im bolo naklonené. Okrem jazdy tu<br />
sídlili aj ľahkoodenci a lukostrelci.<br />
Ulici dal meno Marius Firmus, prefekt<br />
aly s 500 mužmi. Jeho meno<br />
bolo nájdené na kamennej pamiatke<br />
v Gerulate.<br />
Oľga Gáfriková, MÚ<br />
Auréliova<br />
Dolichénska<br />
Kananefatská<br />
Attidova<br />
Dolichénska<br />
Valentiniánova<br />
Severovcov<br />
Foto: Veronika Vandrášeková<br />
pokračovanie z titulnej strany<br />
Odbornou expertkou poroty bola<br />
aj PhDr. Jaroslava Schmidtová, ktorá<br />
je s Múzeom Antická Gerulata<br />
profesijne spätá už mnoho rokov<br />
a tunajšie vzácne vykopávky<br />
pozná azda lepšie ako svoju dlaň.<br />
Položili sme jej niekoľko otázok.<br />
Život v Rusovciach<br />
Ďalšie kroky Gerulaty<br />
na ceste „do UNECSO“<br />
Stali ste sa odbornou expertkou<br />
poroty. Čo ste mali za úlohu?<br />
Mojou prvoradou úlohou bolo pripraviť<br />
lokalitný program, teda definovať<br />
úlohy a ciele,<br />
ktoré touto súťažou sledujeme.<br />
Nový areál by mal zväčšiť kapacitu<br />
a plochu múzea, skvalitni a zlepšiť<br />
podmienky pre archeologickú základňu<br />
a administratívu, zabezpečiť<br />
trvalo udržateľný rozvoj archeologickej<br />
lokality a jej prezentácie<br />
a skultúrnenie jej bezprostredného<br />
okolia v Rusovciach. Pripravili sme<br />
zámer na vypracovanie projektovej<br />
dokumentácie na rekonštrukciu a z<br />
týchto podkladov hlavná architektka<br />
Bratislavy Ingrid Konrad pripravila<br />
lokalitný program pre súťaž.<br />
Čo podnietilo vypísanie súťaže<br />
na rekonštrukciu areálu?<br />
Hranice Rímskej ríše, známe aj pod<br />
pojmom Limes Romanus, sú časťou<br />
spoločného kultúrneho dedičstva<br />
nielen krajín v oblasti Stredozemného<br />
mora. Tvoril ich systém táborov<br />
légií, táborov pomocných jednotiek<br />
a strážnych veží, ktorý umožňoval<br />
mať pod kontrolou súvislé územie<br />
ríše. Prechádzali územím troch<br />
kontinentov – Európy, Ázie a Afriky.<br />
Z celého systému Limes Romanus<br />
boli doteraz do Zoznamu svetového<br />
dedičstva UNESCO zapísané iba tri<br />
jeho časti – Hadriánov a Antoninov<br />
val vo Veľkej Británii a Hornogermánsko-raetsky<br />
Limes v Nemecku.<br />
Nominácia Dunajského Limesu na<br />
Slovensku, zahŕňajúca 2 časti – časť<br />
rímskeho vojenského tábora Gerulata<br />
v Bratislave – Rusovciach a rímsky<br />
vojenský tábor v Iži – Kelemantia, sa<br />
pripravuje ako rozšírenie už existujúceho<br />
zápisu, ako súčasť cezhraničnej<br />
lokality svetového dedičstva UNE-<br />
SCO „Hranice Rímskej ríše“.<br />
Vybudovanie novej expozície v Rusovciach<br />
je jedným z krokov plnenia<br />
prísnych kritérií ako zachovať,<br />
zabezpečiť a prezentovať túto lokalitu.<br />
Dôležité je i to, že zapísaním<br />
Gerulaty do zoznamu UNESCO sa<br />
do tohto „elitného klubu“ dostane<br />
Bratislava. Nový areál sa múzeum<br />
rozhodlo riešiť formou odbornej<br />
súťaže pod patronátom Slovenskej<br />
komory architektov. Zároveň sme<br />
požiadali Milana Ftáčnika, primátora<br />
Bratislavy, aby prevzal záruku<br />
nad súťažou. Hlavné mesto Brati-<br />
www.rusovske<strong>noviny</strong>.sk<br />
slava ako vlastník pamiatky v zastúpení<br />
hlavnej architektky bolo<br />
vyhlasovateľom tejto súťaže.<br />
Bolo niečo, čo vás pri príprave<br />
súťaže a v jej priebehu príjemne<br />
prekvapilo, prípadne potešilo?<br />
Príjemne nás prekvapil obrovský<br />
záujem odbornej verejnosti o súťaž.<br />
Sekretárka súťaže Ing. arch. Soňa<br />
Tóthová nás informovala, že v priebehu<br />
niekoľkých dní zaznamenali 1<br />
800 kliknutí na stránku informujúcu<br />
o súťaži. Takisto sme hrdí na<br />
to, že tento náš projekt odštartoval<br />
sériu odborných architektonických<br />
súťaží, ktoré podľa slov Ingrid Konrad<br />
pripravuje útvar hlavného architekta<br />
mesta Bratislavy.<br />
Súťaž je uzatvorená, poznáme<br />
výsledky. Čo bude nasledovať?<br />
Možno počítať aj s konkrétnou<br />
realizáciou niektorého z návrhov?<br />
Ak áno, kto bude prestavbu<br />
financovať?<br />
Porota udelila dve druhé ceny, jednu<br />
tretiu cenu a tri návrhy boli odmenené.<br />
Kolektívu dvoch druhých<br />
cien sme dali možnosť na dopracovanie<br />
ich súťažných návrhov, ktoré<br />
budú ešte vyhodnotené. Okrem<br />
toho Múzeum mesta Bratislavy podalo<br />
žiadosť o poskytnutie dotácie<br />
na podporu projektu v roku 2012 z<br />
programu Ministerstva kultúry SR<br />
Obnovme si svoj dom. Dotácia na<br />
podporu projektu vo výške 20 000<br />
eur je určená na spracovanie dokumentácie<br />
víťazného návrhu verejnej<br />
anonymnej ideovej urbanisticko-architektonickej<br />
súťaže návrhov s predmetom<br />
riešenia: Rekonštrukcia areálu<br />
Múzea Antická Gerulata – Bratislava<br />
– Rusovce v kontexte urbánneho prepojenia.<br />
S touto dokumentáciou budeme<br />
v ďalšom programe hľadať finančné<br />
prostriedky na realizáciu víťazného<br />
súťažného návrhu.<br />
Na obrázkoch sú časti z návrhov ocenených<br />
druhými cenami. Výstava potrvá<br />
do konca októbra.<br />
(red.)<br />
Blíži sa<br />
Deň Rusoviec<br />
Sobota 31. augusta 2013<br />
Posledný augustový deň bude<br />
patriť najväčšiemu a tradičnému<br />
podujatiu mestskej časti,<br />
Dňu Rusoviec a vatre. Podujatie<br />
je určené širokej verejnosti a ako<br />
vždy, aj tento rok si organizátori<br />
želajú, aby bolo plné príjemných<br />
zážitkov a prekvapení, ku ktorým<br />
určite prispeje aj vystúpenie<br />
skupiny Desmod.<br />
Keďže pre pripravovanú rekonštrukciu<br />
kaštieľa v Rusovciach<br />
sa môže zmeniť obvyklé miesto<br />
konania (park), presný čas a<br />
miesto konania Dňa Rusoviec<br />
oznámime v augustovom vydaní<br />
Rusovských novín.<br />
Mária Jajcajová, MÚ<br />
Firmova<br />
Život v Rusovciach 04 / 05
Ihrisko<br />
plné detí<br />
Futbalové ihrisko v Rusovciach sa<br />
síce zapĺňa každý víkend, no v prvý<br />
júnový deň nebolo dôvodom vysokej<br />
návštevnosti športové podujatie,<br />
ale oslava Medzinárodného dňa detí.<br />
„Napriek nepriaznivým prognózam<br />
nám napokon počasie prialo, a tak<br />
sme mohli privítať takmer tri stovky<br />
detí,“ prezradila Mária Jajcajová<br />
z miestneho úradu.<br />
Hlavným organizátorom osláv MDD<br />
bola už tradične MČ Bratislava – Rusovce<br />
v spolupráci s OZ Rusovčan.<br />
„V priebehu popoludnia sme rozdali<br />
takmer päťsto balónov, ktoré deti<br />
„Všetci chodíme okolo kostolov a<br />
užívame si spoločenské a sociálne<br />
vymoženosti, ktoré majú náboženské<br />
korene. Existujeme na malej<br />
zemeguli v prázdnote nekonečného<br />
vesmíru. A „zaprášení“ od radostí<br />
a starostí len na tomto „zrnku“<br />
a v horizonte relatívne krátkeho<br />
času si často neuvedomujeme,<br />
vďaka komu a prečo existujeme.<br />
Takéto akcie ako Noc kostolov<br />
chcú trochu „vyrušiť“ a prebudiť<br />
v človeku staré známe otázky: Čo<br />
môžeme vedieť? Čo máme robiť?<br />
V čo smieme dúfať? A tým si položiť<br />
otázku po absolútnom, ako<br />
púšťali do vzduchu, aby im splnili tajné<br />
prianie,“ reagoval miestny poslanec<br />
Peter Horváth, ktorému „sekundovali“<br />
aj kolegovia Jozef Karácsony,<br />
Peter Golej a František Lošonský. Pre<br />
malých návštevníkov boli pripravené<br />
viaceré zábavné atrakcie: jazda na<br />
koňoch, streľba z pušky, lukostreľba,<br />
maľovanie na tvár, nafukovací hrad,<br />
ukážka hasičského auta, policajnej<br />
techniky, no a v neposlednom rade aj<br />
veselá diskotéka. Deti si okrem množstva<br />
krásnych zážitkov odniesli domov<br />
aj drobné darčeky na pamiatku.<br />
Pre tých, ktorým zo šantenia vytrávilo,<br />
nechýbali sviatočné maškrtky, napríklad<br />
cukrová vata či pukance.<br />
Text a foto:<br />
Veronika Vandrášeková<br />
Naša prvá Noc kostolov<br />
Rusovská farnosť sa 24. mája 2013 prvýkrát pripojila k podujatiu, ktoré dosahuje<br />
v okolitých krajinách vysokú návštevnosť. Noc kostolov mala v našej<br />
mestskej časti premiéru. Ako ju vnímal Július Marián Prachár, správca farnosti<br />
Bratislava – Rusovce?<br />
otázku viery, Boha a zmyslu života.<br />
Takto filozofovať by mali vedieť už<br />
aj deti. Lebo čím skôr sa dieťa naučí<br />
premýšľať o sebe a svete, tým<br />
lepšie sú predpoklady zdravého<br />
vývoja celej spoločnosti. Kam smeruje<br />
ľudstvo, alebo kam by malo<br />
smerovať, patrí tiež medzi otázky,<br />
ktoré by nás mali zaujímať.<br />
V Rusovciach sme touto akciou<br />
chceli osloviť aj religiózne nezaradených<br />
alebo nábožensky nerozhodných.<br />
Rovnako veriacich, ktorí<br />
si pekné akcie a povzbudenie zaslúžia.<br />
Na 400 rozposlaných pozvánok<br />
pre „nových“ Rusovčanov<br />
Spomienky<br />
na sobáš dojali<br />
Pre jubilantov bol pripravený hodnotný<br />
kultúrny program. Po úvodnom<br />
príhovore matrikárky a starostu<br />
vystúpili naši najmenší z materskej<br />
školy, po nich žiaci zo základnej<br />
školy Rusovce, ktorí pod<br />
vedením Kamila Šebeka zahrali na<br />
flaute a pridali pesničku. V závere<br />
zareagovalo len malé promile.<br />
Napriek tomu sme mali<br />
bohatú účasť spokojných<br />
hostí. Vďaka patrí najmä<br />
aktívnym usporiadateľom,<br />
všetkým, čo akciu podporili,<br />
pozvaným referentom pátrovi<br />
mons. R. Bezákovi, biskupovi,<br />
pátrovi A. Srholcovi,<br />
mládežníckej hudobnej kapele,<br />
správcom evanjelického<br />
kostola za sprístupnenie<br />
ich chrámu a všetkým, čo sa<br />
na prvej Noci kostolov u nás<br />
zúčastnili.“<br />
(red.)<br />
Aj tento rok matrikárka Vlasta Komorowska v rámci našej<br />
MČ zorganizovala milé podujatie Zlaté a strieborné svadby.<br />
S veľkým sklamaním však napokon usporiadatelia v kultúrnej<br />
sále miestneho úradu privítali iba jediný jubilantský pár.<br />
Róbert Bezák<br />
Anton Srholec<br />
Foto: archív<br />
kultúrneho programu zatancovali<br />
členovia DFS Gerulata pod vedením<br />
Betky Uhrákovej. „Tí pozvaní,<br />
ktorí napokon neprišli, môžu ľutovať,“<br />
skonštatoval smutne starosta<br />
Dušan Antoš. Oslava potešila manželov<br />
Vargovcov, ktorí jediní osobne<br />
reprezentovali „starých“ Rusovčanov:<br />
„Ďakujeme za takúto milú<br />
spomienku na to, že je to už päťdesiat<br />
rokov, čo sme sa vzali. Vystúpenia<br />
detí boli krásne. Až ma to<br />
dojalo,“ priznala sa Marta Vargová<br />
s manželom Jozefom.<br />
Text a foto:<br />
Veronika Vandrášeková<br />
Foto: archív ZŠ<br />
Samospráva, MÚ informuje<br />
Slávnostná Akadémia ku Dňu matiek<br />
„To sladké a prosté slovíčko mama<br />
znie tak dôverne a blízko. Zaznie<br />
z ústočiek malého dieťatka ako<br />
prvé alebo jedno z prvých slovíčok.<br />
Jeho zmysel je mu úplne jasný<br />
aj vtedy, ak význam iných slov<br />
ešte nepozná. Veď jeho mama je<br />
prvá veľká istota,<br />
spevom, recitáciou i tancom.<br />
A potom už zaplnili javisko naši<br />
najmenší – škôlkari pekným tancom<br />
pod vedením učiteľky Moniky<br />
Bobkovej. Naši prváčikovia zahrali<br />
na flautách dve nádherné skladbičky<br />
a po nich ich rady doplnili<br />
mladí flautisti<br />
ktorú v živote má.<br />
Nie je nič hrejivejšie<br />
ako „slnko“ vychádzajúce<br />
z milujúceho<br />
materinského<br />
srdca. Srdcia<br />
Koho smiem sa spýtať,<br />
prečo sme všetci rozdielni<br />
a pritom celkom rovnakí,<br />
prečo svet robí rozdiely,<br />
keď sám je storaký?<br />
a spevá-<br />
ci 2. až 4.ročníka,<br />
čím na<br />
pódiu vznikol<br />
obrovský<br />
f l autov ý a<br />
našich mám sú pre nás záhadou.<br />
Kde sa v nich berie toľko citu, lásky,<br />
porozumenia, oddanosti, trpezlivosti,<br />
sily, obetavosti, starostlivosti<br />
a vznešenosti?<br />
Materinskú lásku azda ani opísať<br />
nemožno. Je dobrotivá, trpezlivá,<br />
nemyslí na zlé, trpí pre neprávosti,<br />
všetko znáša, vo všetko dúfa a<br />
všetko vydrží. Nikdy nezahynie a<br />
nedá sa ničím nahradiť.“<br />
Týmito slovami privítali na našej<br />
už tradičnej slávnostnej Akadémii<br />
ku Dňu matiek mamy, staré mamy<br />
a všetkých hostí Veronika Poláková<br />
a Andrej Sipos. Žiaci našej školy,<br />
od tých najmenších až po tých<br />
takmer najstarších, sa predstavili<br />
spevácky súbor. Svojimi prstíkmi,<br />
lietajúcimi po flautičkách, vyčarili<br />
nádherné tóny, ktorými potešili<br />
všetkých prítomných. Zmes ľudových<br />
piesní a krásne sóla ľudoviek<br />
od sestier Nicol a Bey Hatasových<br />
a Veroniky Révayovej odkryli<br />
umenie a talent našich detí. Že si<br />
na anglickom jazyku nedolámu jazyk<br />
najmenší školáci, dokázali pri<br />
speve anglickej pesničky Farma.<br />
Na našej škole si rozvíjajú talent<br />
deti aj v recitácii, čo dokázali Danielka<br />
Stejskalová s básňou o Zaľúbenom<br />
pavúkovi, Nicol Hatasová<br />
s Majkou - Tárajkou a Kristínka<br />
Halásová s recitáciou O<br />
Čiernej Ambre.<br />
Rôznorodosť aktivít doplnilo vystúpenie<br />
piatačiek v muzikáli Na odratú<br />
kozu, nádherné vystúpenia piataka<br />
Christiana Heidemu na saxofóne so<br />
skladbou Ružový panter a rytmické<br />
tanečné vystúpenie našich ôsmakov<br />
s music mixom.<br />
Účinkujúci sa rozlúčili súborom piesní,<br />
ktoré si spolu s deťmi mohli zaspievať<br />
starší aj mladší návštevníci,<br />
a to skladbami Mandarínka Darinka,<br />
Sugar Town (Šu Šu Šu), Tak sa neboj,<br />
mama, Prvá láska a Pátá.<br />
Lupienky tónov piesne Biely kvet Miroslava<br />
Žbirku, vyskladaných do obrovskej<br />
kytice, venovali žiaci s vedomím,<br />
že aj za mnohých rodičov, pani<br />
riaditeľke Marte Bičanovej za jej každodennú<br />
mravčiu obetavú prácu pre<br />
nás všetkých, ktorých spája naša<br />
Malá škola s veľkým srdcom.<br />
Za profesionálnym hudobným výkonom<br />
našich detí sa skrýva každodenná<br />
odborná práca učiteľa Kamila Šebeka<br />
a spolupráca s hudobnou odborníčkou<br />
pani Kollárovou. Samozrejme,<br />
vďaka patrí aj všetkým pedagógom,<br />
ktorí deti pripravovali, pomáhali pri<br />
nácviku a zabezpečovali nerušený<br />
priebeh vystúpení.<br />
RNDr. Olga Horváthová, ZŠ s MŠ<br />
Zlatá svadba (rok 2013)<br />
Matej Hladík Mária Hladíková, rod. Czafiková 26. 6. 1963<br />
Ján Harrer Katarína Harrerová, rod. Vargová 31. 8. 1963<br />
Jozef Varga Marta Vargová, rod. Schüttová 23. 11. 1963<br />
Strieborná svadba (roky 2012 – 2013)<br />
Róbert Fodor Gabriela Fodorová, rod. Mihálková 24. 1. 1987<br />
Jozef Tomas Katarína Tomasová, rod. Ledinczká 14. 3. 1987<br />
Viktor Chalás Jana Chalásová, rod. Minařiková 25. 4. 1987<br />
Viktor Glaser-Opitz Helena Glaser-Opitzová, rod. Kavuliaková 18. 7. 1987<br />
Vladimír Jancsár Eva Jancsárová, rod. Bokorová 22. 8. 1987<br />
Ján Klemensich Anna Klemensichová, rod. Simonová 19. 9. 1987<br />
Zoltán Bognár Jarmila Bognárová, rod. Tomášová 26. 9. 1987<br />
www.rusovske<strong>noviny</strong>.sk<br />
Postreh spoza opony<br />
„Docvičené!“ povedali sme si 29.<br />
mája pred obedom. A veru. Od<br />
únavy nás neposlúchali nohy, vytrénované<br />
hrdlá potrebovali súrny<br />
oddych, v hlavách sa uležali nástupy<br />
a v školských aktovkách krčili<br />
kravaty. Všetci sme si tak trochu<br />
vzrušene pohmkávali – už len<br />
pár hodín a celé to vypukne.<br />
Akadémia je pre nás významnou<br />
udalosťou v kolobehu školských<br />
dní. Asi mesiac vopred začíname<br />
intenzívne nacvičovať program.<br />
Dolaďujú sa detaily vystúpenia,<br />
flauty znejú na tón presne – kakofóniu<br />
si jednoducho nemôžeme<br />
dovoliť. Literárne vstupy sme<br />
vyčlenili pre finalistov recitátorských<br />
súťaží. Pokyn je jednoznačný.<br />
Oprášime súťažné texty, divákov<br />
to musí chytiť priamo za srdce.<br />
Rátame s tým, že starším pubertiakom<br />
z druhého stupňa sa<br />
príliš vystupovať nechce. Napriek<br />
tomu sa ôsmaci „trhnú“ a okrem<br />
skvelého tanečného čísla oceňujeme<br />
ich pomoc v zákulisí. Učiteľ<br />
Kamil Šebek spoločne s učiteľkami<br />
Olgou Horváthovou a Tatianou<br />
Lackovou neúnavne trénujú príchody<br />
a odchody žiakov z javiska.<br />
Všetko to potom vo finále vyzerá<br />
tak jednoducho. Za každým číslom<br />
programu je skrytých mnoho<br />
nácvikov. Keby telocvičňa vedela<br />
rozprávať...<br />
Priestormi SĽUK-u sa nesie príjemná<br />
podvečerná atmosféra.<br />
Riaditeľka školy Marta Bičanová<br />
a starosta Dušan Antoš vítajú prítomných.<br />
Slová vďaky sa čochvíľa<br />
pretkajú zvukmi tónov. Moderátorská<br />
dvojica Veronika Poláková<br />
a Andrej Sipos pôsobí profesionálne.<br />
A tu už jeden po druhom<br />
vybiehajú spoza opony deti. Sťa farebné<br />
kvety. Aj tie najdrobnejšie z<br />
materskej školy predvádzajú svoje<br />
číselko. Bravó! Ešte prednes, spev,<br />
flauty, anglický song, muzikálové<br />
číslo, vzápätí sa na javisko vkráda<br />
Ružový panter. Ťažko uveriť,<br />
že Christian hrá na saxofóne len<br />
od septembra. Záverečná poklona,<br />
aplauz, Jessica kýva rodičom:<br />
„O rok znova!“<br />
Vďaka všetkým!<br />
Mgr. Júlia Jedináková, ZŠ s MŠ<br />
Samospráva, MÚ informuje 06 / 07
RUSEKO informuje<br />
V súvislosti s opravou strechy na budove pošty<br />
sme zrealizovali strešnú izoláciu asfaltovými<br />
pásmi s posypom, natreli sme konštrukciu<br />
oplechovania atiky a subdodávateľsky sme<br />
riešili výmenu strešných skorodovaných komínikov<br />
za nové.<br />
Prebieha oprava strechy na požiarnej zbrojnici,<br />
ktorú takisto izolujeme asfaltovými pásmi<br />
s posypom. Pri týchto prácach nám komplikovali<br />
situáciu daždivé počasie a silný vietor.<br />
Náročné na čas je čistenie zberných hniezd,<br />
pretože pracovníci OLO, a. s., odvážajú iba obsah<br />
kontajnera a odpad uložený vedľa, aj keď<br />
je vytriedený, uložený vo vreciach a kartóny<br />
sú zviazané, odmietajú likvidovať. O celkovom<br />
čistení zberných hniezd, ako je zametanie, nehovoriac.<br />
Toto všetko vykonávame a tým zvyšujeme<br />
náklady mestskej časti. Tento problém<br />
by sa mal prehodnotiť v rámci zmluvných vzťahov<br />
mesta a OLO, a. s.<br />
Priebežne kosíme trávniky celej mestskej časti.<br />
Práce na rekonštrukcii výdajne jedál<br />
v materskej škole sme museli prerušiť z dôvodu<br />
dlhodobej pracovnej neschopnosti zamestnanca.<br />
Ospravedlňujeme sa rodičom a najmä<br />
deťom a ďakujeme im za trpezlivosť.<br />
Katarína Strapcová, RUSEKO<br />
Pozvánka<br />
do lužného lesa<br />
Najzachovalejší pôvodný lužný les<br />
v okolí Dunaja sa nachádza blízko<br />
Rusoviec, rozprestiera sa na Dolnom<br />
Rusovskom ostrove.<br />
Ostrov vznikol prirodzenou činnosťou<br />
Dunaja v 18. storočí. Na<br />
mapách z toho obdobia je zakreslený<br />
so súvislým porastom lužného<br />
lesa. Vlastníkom územia bol<br />
v minulosti gróf Lónyay, neskôr<br />
vlastníctvo prevzal štát. V 70. rokoch<br />
minulého storočia bol plánovaný<br />
zánik lesa – mal sa stať<br />
súčasťou Hrušovskej zdrže. Vďaka<br />
ochrancom prírody a ochrane<br />
vodného zdroja bol projekt vodného<br />
diela Gabčíkovo upravený<br />
a časť ostrova sa zachovala. Po<br />
sprevádzkovaní diela bola však<br />
existencia lesa opäť ohrozená, lebo<br />
lesohospodári tu plánovali začať<br />
s ťažbou dreva. V roku 2002 však<br />
– našťastie – vody Dunaja zaplavili<br />
ostrov a znemožnil naň vstup.<br />
Koncom uvedeného roka bola na<br />
ostrove vyhlásená prírodná rezervácia<br />
Dunajské ostrovy s najvyšším<br />
stupňom ochrany.<br />
Desať rokov po vyhlásení sa vďaka<br />
ochranárom z Bratislavského regionálneho<br />
ochranárskeho združenia<br />
(BROZ) s partnermi a podpore<br />
Európskej komisie a MŽP SR<br />
realizoval projekt LIFE+ Ochrana<br />
vtáctva Podunajska (LIFE07<br />
NAT/SK/000707), vďaka nemu sa<br />
sprietočnili a prepojili úseky <strong>Rusovské</strong>ho<br />
ramena.<br />
Tunajší lužný les pomaly ožíva,<br />
zlepšenie vodného režimu má<br />
priaznivý vplyv na vodné organizmy<br />
a vďaka opatreniam by sa sem<br />
mohli vrátiť vzácne haje tmavé<br />
alebo bociany čierne. Tieto plaché<br />
druhy vtákov boli kedysi pre luhy<br />
typické, hniezdilo tu cca 25 párov<br />
hají. Posledné roky však v dunajských<br />
luhoch nehniezdi ani jeden<br />
pár. Ochranári a milovníci prírody<br />
veria, že sa do týchto vzácnych<br />
lesov onedlho navrátia.<br />
Daniela Pilchová<br />
Ohrozený a vzácny bocian čierny<br />
(Cicconia nigra), foto: A. Kovarik<br />
Lužný les v okolí ramien <strong>Rusovské</strong>ho ostrova, foto: A. Kovarik<br />
<strong>Rusovské</strong> rameno po odstránení<br />
prehrádzok, foto: archív BROZ<br />
RUSOVSKÉ NOVINY, dvojmesačník<br />
3/2013 (máj - jún), ročník vydávania: 13.<br />
Evidenčné číslo periodickej tlače pridelené MK SR: 3333/09<br />
ISSN 1338-7561<br />
Vydáva MČ Bratislava – Rusovce, Vývojová 8, 851 10 Bratislava – Rusovce, IČO 00304611<br />
REDAKČNÁ RADA:<br />
Oľga Gáfriková, Marta Kováčiková, Beata Vrzgulová, Peter Golej a Róbert Kalmár.<br />
redaktorky:<br />
PhDr. Beata Vrzgulová, ulmo@stonline.sk / print<br />
Mgr. Veronika Vandrášeková, veronika.rusovce@gmail.com / web<br />
Sekretariát MÚ:<br />
Zuzana Červenáková, cervenakova@bratislava-rusovce.sk, 02/68 20 70 16<br />
Dizajn a obsahovú štruktúru novín pripravila PhDr. Henrieta Hrubá<br />
v spolupráci s grafickým štúdiom Triad.