Rusovské noviny
pdf verzia - Rusovské noviny
pdf verzia - Rusovské noviny
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
www.rusovske<strong>noviny</strong>.sk<br />
SAMOSPRÁVA<br />
Anketa o čistote<br />
v Rusovciach<br />
ŠKOLA<br />
Životné prostredie<br />
je nám blízke<br />
Z NAŠICH FARNOSTÍ<br />
Spomienka na<br />
Jozefa Juráša<br />
Strana 3<br />
Strana 7<br />
Strana 10<br />
<strong>Rusovské</strong> <strong>noviny</strong><br />
Noviny obyvateľov zadunajskej Mestskej časti Bratislavy - Rusoviec<br />
Príloha:<br />
Dobrovoľníctvo v Rusovciach<br />
Apríl<br />
2012<br />
Foto: archív MMB<br />
Foto: Zuzana Hrubá<br />
Príďte sa zabaviť na majáles!<br />
Jar je v plnom rozpuku, onedlho tu máme máj. V Rusovciach je to znamenie, že sa blíži majáles.<br />
Tento rok to bude v našej mestskej časti už 13. ročník. Stretneme sa<br />
5. mája 2012 v rusovskom parku<br />
Organizátori 13. ročníka Zadunajského majálesu pripravujú bohatý kultúrny program, stánky<br />
s občerstvením a rôznymi darčekmi. Podrobnosti budú včas zverejnené na plagátoch a na<br />
www.bratislava-rusovce.sk.<br />
Máj na novom námestí<br />
Majálesu bude predchádzať tradičné postavenie mája. Tento rok po prvý raz vyrastie 30. 4. 2012<br />
na vynovenom námestí. Všetci ste vítaní, príďte ho ozdobiť aj so svojimi ratolesťami, aby mal<br />
čo najviac pestrých stužiek a bol dielom naozaj všetkých Rusovčanov.<br />
(mj)<br />
(mj)<br />
Nová výstava<br />
od 19. 4. v Antickej Gerulate<br />
Novinkou tohtoročnej sezóny bude sprístupnenie<br />
výstavy Dunajský limes na Slovensku.<br />
Rímske antické pamiatky na strednom<br />
Dunaji. Otvorenie je naplánované na<br />
19. apríla 2012 v rámci podujatia Bratislava pre<br />
všetkých. Múzeum mesta Bratislavy ju pripravuje<br />
v spolupráci s Pamiatkovým úradom SR.<br />
Popri uvedenej výstave však Gerulata ožije aj<br />
počas Noci múzeí a galérií, ktorá sa tento rok<br />
uskutoční 19. mája 2012. V auguste sa sem na jeden<br />
deň vráti aj tábor Malé múzejné bádania.<br />
V stálej ponuke, denne okrem pondelka, sú<br />
vzdelávacie programy pre školské skupiny Prišli<br />
k nám Rimania so začiatkom o 10. hodine.<br />
Nahlasovanie na programy je na čísle:<br />
+421 2 591 008 27,<br />
e-mail: striesova@bratislava.sk;<br />
husova@bratislava.sk.<br />
Antická Gerulata je otvorená denne okrem<br />
pondelka od 10. – 17. hodiny.<br />
(red.)
MÚ informuje<br />
Z rokovania miestneho<br />
zastupiteľstva<br />
20. marca 2012<br />
Na programe marcového rokovania,<br />
na ktorom sa zúčastnilo 8 poslancov<br />
MZ, bolo spolu 20 bodov. Ospravedlnil<br />
sa Peter Horváth, o predčasné<br />
opustenie rokovania požiadal Radovan<br />
Jenčík. Zasadanie viedol starosta<br />
Dušan Antoš.<br />
Poslanci schválili správu o kontrole<br />
plnenia uznesení, VZN o výške príspevkov<br />
rodičov za deti v školských<br />
zariadeniach a jedálni, novelizáciu<br />
VZN o nájme bytov určených na trvalé<br />
bývanie, zameranú na zníženie<br />
rizika voči neplatičom za nájomné<br />
byty. V ďalšom bode schválili návrhy<br />
na pomenovanie ulíc v lokalitách<br />
Tehelný hon a Pieskový hon –<br />
Ágosta Sőtéra, Mínešská, Pri žrebčíne<br />
a Švajčiareň. Poslanci schválili<br />
aj dotáciu na rok 2012 pre Jednotu<br />
dôchodcov Slovenska vo výške 335<br />
eur a pre OZ Materské centrum Kukulienka<br />
vo výške 330 eur.<br />
Ďalej sa venovali problémom nájomcov<br />
nehnuteľností - žiadosť<br />
o splátkový kalendár schválili, naopak,<br />
neschválili žiadosť o odpustenie<br />
poplatkov z omeškania. Schválili<br />
kúpu pozemku, ktorý umožní prístup<br />
na predávanú nehnuteľnosť,<br />
a vzápätí aj podmienky dvoch verejných<br />
súťaží na odpredaj pozemkov<br />
na Balkánskej ulici. Schválili aj<br />
užšiu súťaž na prenájom nebytového<br />
priestoru v budove pošty a prenájom<br />
pozemku na umiestnenia reklamno-informačného<br />
zariadenia.<br />
Poslanci schválili aj koncepciu rozvoja<br />
informačných systémov v MČ<br />
Rusovce. Venovali sa historickej aleji<br />
pagaštanov v Rusovciach – vzali<br />
na vedomie dôvodovú správu, ktorú<br />
vypracoval P. Mokráň. Zahŕňa<br />
odborné posudky, ako aj názory<br />
ľudí na to, ako by mala v budúcnosti<br />
Gaštanová aleja vyzerať. Obec<br />
sa tiež týmto zaviazala, že v prípade<br />
budúcich úprav či zásahov do aleje<br />
sa bude držať spomínanej správy.<br />
V bode rôzne sa venovali postupu<br />
prípravy územnému plánu zóny Rusovce<br />
- sever, otázke prejazdu cesty<br />
pred MŠ v oboch smeroch, odstráneniu<br />
rampy z cyklochodníka<br />
pri Gaštanovej aleji, ktorá športovcom<br />
či chodcom bráni v prechode<br />
na hrádzu, ako aj zarastaniu chodníka<br />
brečtanom na Gaštanovej aleji.<br />
Podrobnú zápisnicu z rokovania MZ<br />
si po jej overení môžete prečítať na<br />
webovej stránke MČ.<br />
Veronika Vandrášeková<br />
Zber škodlivého odpadu<br />
Dňa 28. apríla 2012 od 10.30 do<br />
12.30 h sa v zbernom dvore RU-<br />
SEKO na Vývojovej ulici uskutoční<br />
pre občanov Bratislavy, teda pre<br />
fyzické osoby, ktoré nepodnikajú,<br />
zber domového odpadu s obsahom<br />
škodlivín. Pracovníci spoločnosti<br />
ARGUSS budú preberať náterové<br />
hmoty, rozpúšťadlá, pesticídy, oleje<br />
a tuky, batérie a akumulátory, žiarivky,<br />
vyradené chladničky, mrazničky,<br />
počítače, televízory, práčky<br />
a podobne.<br />
Odpady, ako sú rozpúšťadlá, oleje,<br />
pesticídy, farby, lepidlá a pod.<br />
musia byť uzavreté v pevných obaloch.<br />
Maximálna hmotnosť možného<br />
odobraného odpadu je 5 kg<br />
na osobu.<br />
Anna Gabrišová, MÚ<br />
Zaregistrujte sa do SMS<br />
ROZHLASU!<br />
Na bezplatné odoberanie SMS<br />
ROZHLASU sa môžete prihlásiť<br />
na sekretariáte MÚ MČ Bratislava<br />
– Rusovce, tel. číslo 02/68207016<br />
alebo e-mailom sekretariat@bratislava-rusovce.sk.<br />
Služba SMS ROZ-<br />
HLAS je bezplatná. Zaregistrujte sa<br />
a buďte informovaní o dianí v Rusovciach!<br />
Zuzana Červenáková, MÚ<br />
Povinnosti fyzických osôb<br />
pri nakladaní s ohňom<br />
K zásadám protipožiarnej bezpečnosti<br />
pri činnostiach so zvýšeným<br />
nebezpečenstvom vzniku požiaru,<br />
predovšetkým pri činnostiach spojených<br />
so spaľovaním horľavých látok<br />
na voľnom priestranstve, patria<br />
tieto povinnosti fyzických osôb:<br />
a) oznámi pred začatím spaľovania<br />
miesto a čas spaľovania na príslušné<br />
okresné riaditeľstvo na telefónne<br />
číslo 150,<br />
b) sleduje klimatické a poveternostné<br />
podmienky a kontroluje miesto<br />
spaľovania z hľadiska protipožiarnej<br />
bezpečnosti,<br />
c) ukladá horľavé látky do upravených<br />
hromád vo vzdialenostiach, z<br />
ktorých neohrozia sálavým teplom<br />
alebo odletujúcimi horiacimi časticami<br />
okolité objekty a iné skladované<br />
alebo uložené horľavé materiály<br />
ani porasty,<br />
d) zabezpečí potrebné množstvo<br />
vhodných hasiacich prostriedkov,<br />
pracovné náradie na zabránenie<br />
rozšírenia ohňa a vhodný spojovací<br />
prostriedok na privolanie hasičskej<br />
jednotky,<br />
e) vykonáva kontrolu stavu miesta<br />
spaľovania a priľahlých priestorov<br />
v priebehu celého spaľovania,<br />
f) po skončení spaľovania vykoná<br />
dohasenie zvyškov po spaľovaní<br />
a skontroluje okolie.<br />
Pre úplnosť uvádzame úplné znenie<br />
§ 14 ods. 2 zákona č. 314/2001 Z. z.<br />
o ochrane pred požiarmi v znení<br />
neskorších predpisov, podľa ktorého:<br />
(2) Fyzická osoba nesmie:<br />
a) fajčiť alebo používať otvorený<br />
plameň na miestach so zvýšeným<br />
nebezpečenstvom vzniku požiaru,<br />
b) vypaľovať porasty bylín, kríkov<br />
a stromov,<br />
c) zakladať oheň v priestoroch ale-<br />
Dve horúce otázky<br />
starostovi Dušanovi Antošovi<br />
Ospravedlňujeme sa<br />
Čím prispeje pripravovaný<br />
územný plán zóny Rusovce – sever<br />
k rozvoju a kvalite života v našej<br />
mestskej časti?<br />
Pripravovaný územný plán zóny<br />
umožní rozvoj územia, ktoré sa v súčasnosti<br />
využíva prevažne na poľnohospodárske<br />
účely. Je to priestor<br />
vstupu do Rusoviec (pri príchode<br />
z Petržalky), preto predpokladám,<br />
že kvalita jeho riešenia ovplyvní<br />
rozvoj celej mestskej časti.<br />
Rusovce patria k dynamicky sa<br />
rozvíjajúcim mestským častiam,<br />
počet obyvateľov rastie, zastavané<br />
územie sa zväčšuje. Územný<br />
plán zóny je mimoriadne dôležitý,<br />
pretože pravidlá a riešenia, ktoré<br />
teraz schválime, tu budú v podobe<br />
stavieb aj o 100 – 150 rokov.<br />
Svojimi dnešnými rozhodnutiami<br />
prispejeme k tomu, či bude zóna<br />
bývania pokojná a príjemná, doprava<br />
logická a plynulá, vybavenosť<br />
dostatočná, rekreačné zázemie<br />
dostupné cez cyklotrasy či pešie<br />
chodníky. Možno sa to nezdá,<br />
ale spracovať dobrý dobrý územný<br />
plán zóny nie je jednoduché a dobrý<br />
územný plán zóny je kľúčom<br />
k rozvoju celého riešeného územia.<br />
Prvé verejné stretnutie, tzv. kvalitársky<br />
výbor, sa za účasti odborných<br />
spracovateľov ÚPz a približne<br />
50 občanov uskutočnil 29.<br />
februára 2012. Spracovatelia predstavili<br />
úplne prvý návrh, takmer<br />
by som povedal, že išlo o prvotnú<br />
ideu dopravného riešenia a funkčného<br />
rozloženia plôch. Funkčné<br />
využitie plôch (napr. bývania, nadmestskej<br />
občianskej vybavenosti,<br />
rekreácie a športu a pod.) vychádza<br />
z platného územného plánu<br />
hl. mesta a územný plán zóny ho<br />
určuje podrobnejšie. V tejto etape<br />
je najdôležitejšie určenie „dopravnej“<br />
kostry, napojenie budúcich<br />
ulíc na Balkánsku ulicu, riešenie<br />
prístupu k priestorom občianskej<br />
vybavenosti a pod. Spracovatelia<br />
v súčasnosti riešia námety a pripomienky,<br />
ktoré počas marca dostali<br />
k predloženému návrhu.<br />
Práca na územnom pláne predpokladá<br />
aj ďalšie verejné stretnutia.<br />
Posunula sa nejako mestská<br />
časť pri úvahe prevziať správu rusovského<br />
cintorína?<br />
Pred približne 2 – 3 rokmi miestne<br />
zastupiteľstvo zámer neschválilo,<br />
dôvodom bola najmä ekonomická<br />
náročnosť. Na tej sa, žiaľ,<br />
nič nezmenilo, ba naopak, možno<br />
aj rastie. Celkové náklady tvoria aj<br />
položky, o ktorých sa nezainteresovanému<br />
človeku možno ani len<br />
nezdá. Vážnym problémom zostávajú<br />
najmä kapitálové náklady –<br />
náš dom smútku by potreboval „finančnú<br />
injekciu“ približne vo výške<br />
150-tisíc eur.<br />
Samozrejme, sme v kontakte<br />
s mestskou organizáciou Marianum,<br />
ktorá správu zabezpečuje,<br />
a usilujeme sa riešiť aspoň bežné<br />
prevádzkové problémy, napr. čistotu<br />
v areáli, poriadok v dome smútku<br />
a podobne.<br />
(red.)<br />
Vo februárovom vydaní Rusovských novín došlo k nepríjemnému<br />
omylu v zozname sponzorov <strong>Rusovské</strong>ho plesu (článok Roztancovaná<br />
sála, s. 8). Správna informácia znie:<br />
Sponzorom plesu za VESELÝ VLÁČIK bola Mária REPKOVÁ, konateľka<br />
firmy.<br />
Pani Repkovej i čitateľom sa ospravedlňujeme.<br />
(red.)
Samospráva / MÚ informuje<br />
www.rusovske<strong>noviny</strong>.sk<br />
Anketa o čistote<br />
Opýtali sme sa za vás všetkých našich poslancov, aký<br />
postoj majú k čistote na verejných priestranstvách.<br />
Uverejňujeme odpovede tých, ktorí zareagovali do<br />
redakčnej uzávierky.<br />
Naše otázky zneli:<br />
1. Plánujete prispieť k jarnému<br />
upratovaniu našej MČ? Ako?<br />
2. Navrhnite, ako by sa dalo –<br />
popri spoločných brigádach – podnietiť<br />
našich obyvateľov, aby boli<br />
verejné priestranstvá čistejšie?<br />
Peter Horváth:<br />
1. Určite áno, ak mi to čas dovolí,<br />
rád sa zúčastním.<br />
2. Aby sa hlavne tí slušnejší nehanbili<br />
upozorniť ostatných, aby<br />
nešpinili naše Rusovce, bývame<br />
tu všetci, tak sa správajme k našej<br />
obci, akoby sme boli na vlastnom!<br />
Najmä treba o tom stále písať a diskutovať.<br />
Radovan Jenčík:<br />
1. Určite áno. Podieľal som sa na<br />
niekoľkých brigádach, rád pomôžem,<br />
ako organizačne, tak aj svojou<br />
účasťou.<br />
2. Ako podnietiť oby vateľov?<br />
Som presvedčený, že treba začať<br />
od seba. Mne osobne sa nehnusí,<br />
a ani sa za to nehanbím,<br />
kedykoľvek zodvihnúť papierik,<br />
obal či fľašu po niekom druhom.<br />
Zastávam názor, že napomínať<br />
treba deti. Za dospelého to urobím<br />
potichu ja a dúfam, že ho to<br />
aspoň trochu zahanbí...<br />
Michal Tulek:<br />
1. Už začiatkom marca sme sa<br />
zaregistrovali prostredníctvom<br />
o. z. Natura, ktorej som štatutárom,<br />
v akcii Vyčistíme si Slovensko<br />
organizovanej MŽP SR. Tento<br />
rok budeme čistiť okolie rusovského<br />
kanálu a parku s časťou<br />
lesoparku. Spolupracujeme<br />
na tejto akcii aj so ZŠ. Podpora<br />
z ministerstva spočíva v dodaní<br />
vriec na odpad a ochranných rukavíc,<br />
práca je na nás.<br />
2. Páči sa mi iniciatíva miestneho<br />
úradu a Ruseka – jarná brigáda,<br />
ktorá bola aj tento rok. Možno<br />
by stálo za zváženie organizovať<br />
takúto brigádu cez víkend,<br />
a nie počas pracovnej doby. V zahraničí<br />
je bežné „adoptovanie“ si<br />
ihrísk, parkových plôch, lavičiek<br />
či priestranstiev rodinami, firmami<br />
alebo združeniami, ktoré<br />
sa o daný priestor starajú, či finančne<br />
podporujú starostlivosť.<br />
Aj toto by mohla byť cesta, ako<br />
viac aktivizovať Rusovčanov.<br />
Katarína Winter:<br />
Čistota a poriadok sú vizitkou<br />
nás všetkých. Pre poriadok na<br />
verejných priestranstvách je<br />
nutné najskôr v y t voriť podmienky<br />
a pravidlá na jeho udržiavanie<br />
a následne zabezpečiť<br />
prísny postih tých, ktorí ich ignorujú<br />
a hrubo porušujú. Vymeniť<br />
prehrdzavené koše. Premiestniť<br />
kontajnery z nevhodného<br />
miesta na námestí. Zabezpečiť<br />
dostatočné množstvo kontajnerov,<br />
resp. zvýšiť pravidelnosť<br />
odvozu. Označiť stojiská solídnymi<br />
informačnými tabuľami o<br />
spôsobe triedenia, zberu a odvozu<br />
odpadu spolu so sankciami.<br />
Umiestniť koše na prístupových<br />
cestách k jazerám. Vyjsť v ústrety<br />
občanom, ktorí nie sú schopní<br />
záhradný odpad doviezť na zberný<br />
dvor. Nájsť priestranstvá na<br />
venčenie psov. Reálne pokutovať<br />
neporiadnych občanov. O mojom<br />
konkrétnom príspevku k poriadku<br />
pomlčím. Kto chce, ten<br />
vie, vidí a pomáha! Každopádne<br />
v rámci voľného času, nie počas<br />
pracovnej doby. Aby mal možnosť<br />
prísť každý ochotný občan.<br />
(red.)<br />
bo na miestach, kde môže dôjsť k<br />
jeho rozšíreniu,<br />
d) vykonávať činnosti, na ktorých<br />
výkon nemá osobitné oprávnenie<br />
alebo odbornú spôsobilosť, ktoré sa<br />
z hľadiska protipožiarnej bezpečnosti<br />
vyžadujú na ich vykonávanie<br />
podľa osobitných predpisov,<br />
e) poškodzovať, zneužívať alebo<br />
sťažovať prístup k požiarnotechnickým<br />
zariadeniam, požiarnym<br />
vodovodom alebo vecným<br />
prostriedkom na ochranu pred požiarmi<br />
a k uzáverom rozvodných<br />
zariadení, najmä elektrickej energie,<br />
plynu alebo vody,<br />
f) vyvolať bezdôvodne požiarny poplach,<br />
privolať bezdôvodne hasičskú<br />
jednotku alebo zneužiť linku<br />
tiesňového volania.<br />
Nedodržiavanie týchto povinností<br />
môže spôsobiť požiar a tiež následné<br />
sankcie pre občanov v priestupkovom<br />
konaní až do výšky 331 eur.<br />
Zuzana Červenáková, MÚ<br />
Výpis z obchodného registra<br />
Od decembra minulého roka<br />
umožňuje Notárska komora vydávať<br />
výpis z obchodného registra<br />
na počkanie u všetkých notárov.<br />
Nemusíte teda cestovať na jeden<br />
okresný súd. V Bratislavskom kraji<br />
je k dispozícii 71 notárov. Na webovej<br />
stránke www.notar.sk zistíte<br />
úradné hodiny najbližšieho notára<br />
a jeho kontakt.<br />
Na notára sa okrem výpisu z obchodného<br />
registra môžete obrátiť<br />
aj vo veciach: zápisu do katastra nehnuteľností,<br />
pri dedičskom konaní,<br />
závete, úradnom overovaní dokumentov<br />
a podobne.<br />
(red.)<br />
Jarná deratizácia<br />
Regionálny úrad verejného zdravotníctva<br />
každoročne upozorňuje<br />
na zákonnú povinnosť vykonať celoplošnú<br />
deratizáciu (reguláciu živočíšnych<br />
škodcov) v období od 1. 4.<br />
do 15. 5. 2012. Mestská časť vykoná<br />
deratizáciu vo všetkých objektoch,<br />
ktoré má v správe alebo majetku,<br />
podnikatelia – fyzické aj právnické<br />
osoby – vo všetkých objektoch,<br />
ktoré im patria, resp. ich spravujú,<br />
pričom musia využiť výlučne služby<br />
firiem, oprávnených profesionálne<br />
vykonávať deratizáciu. Občania<br />
sú povinní vykonať reguláciu<br />
živočíšnych škodcov vo svojich<br />
pivničných priestoroch, domoch,<br />
ako aj na pozemkoch využívaných<br />
na chov hospodárskych zvierat,<br />
pričom ju môžu vykonať aj svojpomocne<br />
prípravkami schválenými<br />
na tento účel. Naša mestská časť si<br />
túto povinnosť splní do konca apríla,<br />
a to v 26 objektoch patriacich<br />
pod jej správu.<br />
Zuzana Červenáková, MÚ<br />
Samospráva / MÚ informuje 02 / 03
EUROVELO 6<br />
MČ Bratislava – Rusovce realizuje v roku 2012 projekt<br />
spolufinancovaný z prostriedkov EÚ (program cezhraničnej<br />
spolupráce Maďarsko – Slovensko 2007 – 2013)<br />
s názvom EUROVELO 6 – Bezenye, Rajka, Čunovo,<br />
Rusovce. Jeho cieľom je rozvoj cezhraničnej spolupráce<br />
a budovanie cyklotrasy medzi Slovenskom a Maďarskom.<br />
Partnermi projektu sú Bezenye, Rajka, Čunovo<br />
a Rusovce.<br />
viaceré stretnutia s maďarskou<br />
stranou za účelom rozvoja spolupráce<br />
vo viacerých oblastiach, a<br />
tiež budú realizované aktivity na<br />
vysvetľovanie a propagáciu projektu.<br />
V súčasnosti dokončuje naša<br />
MČ technické detaily cyklotrasy,<br />
rokuje o cyklotrase a jej značení<br />
so zainteresovanými orgánmi,<br />
partnermi projektu a ďalšími subjektmi,<br />
rieši problémy na základe<br />
vzniknutých požiadaviek. Cyklotrasa<br />
by mala byť vybudovaná Nový úsek cyklotrasy so začiatkom<br />
do konca roka 2012 a veríme, že na Balkánskej, resp. Irkutskej ulici<br />
bude nadväzovať na cyklotrasu,<br />
poskytne výrazné zlepšenie napojenia<br />
Rusoviec na medzinárodnú vybudovanú v rámci iného projektu<br />
s názvom Servus Pontis (na Vý-<br />
sieť cyklotrás a tiež zlepšenie bezpečnosti<br />
cyklistickej dopravy v intraviláne<br />
Rusoviec.<br />
Pavol Holúbek, ekonóm<br />
vojovej ulici).<br />
MÚ<br />
Verejná súťaž na predaj nehnuteľností<br />
Nový úsek cyklotrasy sa má vybudovať<br />
od Balkánskej ulice po rameno<br />
za záhradkárskou osadou.<br />
Cyklotrasa bude ďalej pokračovať<br />
po existujúcej cyklotrase smerom<br />
ku kanálu – ku spodnej komunikácii,<br />
kde sa napojí na existujúcu<br />
cyklotrasu smerom do Čunova<br />
a bude pokračovať po telese<br />
hrádze popri Čunove až do Rajky<br />
a Bezenye.<br />
V rámci projektu sa uskutočnia<br />
Mestská časť Bratislava – Rusovce oznamuje vypísanie<br />
dvoch verejných obchodných súťaží na predaj nehnuteľností:<br />
a) pozemok vo výmere 867 m 2 v k. ú. Rusovce (Balkánska<br />
139 – zadná časť)<br />
b) pozemok vo výmere cca 799 m 2 v k. ú. Rusovce (Balkánska<br />
139 – predná časť)<br />
Podmienky oboch verejných súťaží si možno vyzdvihnúť<br />
na miestnom úrade, Vývojová 8, 851 10 Bratislava,<br />
tel. 02/68 20 70 16 v lehote do 7. mája 2012, čo je aj termín<br />
odovzdania ponúk.<br />
(red.)<br />
Oslava zlatých<br />
a strieborných svadieb<br />
,,Zlatí" manzelia Kleinovci<br />
V priestoroch kultúrnej sály miestneho úradu sa symbolicky<br />
na sviatok sv. Valentína zišli jubilanti zlatých<br />
a strieborných svadieb za rok 2011. Užili si príjemné<br />
slávnostné popoludnie.<br />
Prítomných hostí i jubilujúce manželské<br />
páry privítali starosta Dušan<br />
Antoš a matrikárky Vlasta<br />
Komorowska a Klára Zrneková.<br />
Slávnostnému aktu odovzdania<br />
pamätných listov predchádzalo<br />
vystúpenie detí z materskej školy,<br />
taktiež spevácke vystúpenie Veroniky<br />
Revayovej s piesňou Tri oriešky<br />
pre Popolušku a predviedli sa aj<br />
tanečníci z Detského folklórneho<br />
súboru Gerulata. Ľudová hudba<br />
dočasne stíchla, keď sa prítomným<br />
prihovorila pani Zrneková.<br />
Po druhej časti tanečného vystúpenia<br />
detí z Gerulaty pod vedením<br />
Betky Uhrákovej zahrali<br />
„zlatým“ a „strieborným“ manželským<br />
párom na flaute deti zo<br />
ZŠ pod vedením pána Šebeka.<br />
Po bohatom kultúrnom programe<br />
poprial starosta Dušan Antoš<br />
dlhoročným manželom minimálne<br />
ešte raz toľko šťastne<br />
prežitých rokov vo dvojici, venoval<br />
im pamätný list a malý<br />
darček ako spomienku. Na pamiatku<br />
sa dlhoroční manželia<br />
Zlatú svadbu oslávili:<br />
Ján Gabzan & Margita Gabzanová<br />
Ladislav Mihalčatin & Eva Mihalčatinová<br />
Viliam Warenits & Margita Warenitsová<br />
Michal Klein & Mária Kleinová<br />
Striebornú svadbu oslávili:<br />
František Filaga & Andrea Filagová<br />
Zoltán Kánovics & Janka Kánovicsová<br />
podpísali do kroniky.<br />
Usporiadatelia tejto pravidelnej<br />
oslavy ďakujú milým účink<br />
ujúcim aj ich mentorom –<br />
paniam Uhrákovej, Bobkovej<br />
a Jurčovej a pánovi Šebekovi –<br />
za hodnotný kultúrny program.<br />
Text a foto:<br />
Veronika Vandrášeková
Prečo je<br />
Gerulata<br />
svetová?<br />
Taký bol názov stretnutia<br />
s občanmi o pripravovanom<br />
zápise rímskeho<br />
vojenského tábora<br />
Gerulata do Zoznamu<br />
svetového kultúrneho<br />
a prírodného dedičstva<br />
UNESCO, ktoré sa uskutočnilo<br />
v závere februára<br />
v kultúrnej sále MÚ.<br />
Zámer zapísať pamiatku do zoznamu<br />
môže uplatniť členská krajina<br />
UNESCO raz za rok. Príprava zápisu<br />
je dlhodobý a mnohostranný<br />
proces, ide nielen o odborné posúdenia<br />
pamiatky, ale aj o maximálnu<br />
ochotu krajiny starať sa o jej ochranu<br />
a zachovanie. Slovenská republika<br />
má záujem zapísať Gerulatu<br />
v rozsahu súčasnej expozície múzea.<br />
O zápise sa vie už niekoľko rokov;<br />
Pamiatkový úrad SR v spolupráci<br />
s Ministerstvom kultúry SR<br />
spracúva do februára 2013 tzv. nominačný<br />
projekt. Po jeho odovzdaní<br />
bude nasledovať proces posudzovania<br />
žiadosti, návštevy expertov na<br />
Slovensku a až približne o dva roky,<br />
teda v roku 2014, by mohlo byť známe<br />
definitívne rozhodnutie.<br />
„Hl. mesto vyjadruje zámeru podporu,<br />
pretože s Gerulatou má šancu<br />
dostať sa do zoznamu po prvý<br />
raz v histórii aj samotná Bratislava<br />
a lokalita UNESCO by mohla<br />
znamenať zvýšený prílev turistov<br />
a zvýšenie prestíže mesta. Na riešenie<br />
prípadných problematických<br />
MÚ Informuje<br />
situácií je pripravené hl. mesto<br />
i Múzeum mesta Bratislava,“ uviedol<br />
najvýznamnejší hosť podujatia,<br />
primátor Bratislavy Milan Ftáčnik.<br />
Na jeho slová nadviazal starosta MČ<br />
Dušan Antoš, ktorý povedal, že „...<br />
zápis nie je len vecou obyvateľov,<br />
ktorí sú v bezprostrednej blízkosti<br />
pamiatky, ale aj všetkých obyvateľov<br />
z celého územia MČ“.<br />
Na stretnutí zazneli medzi prítomnými<br />
občanmi hlasy hrdosti na to,<br />
čo v Rusovciach vďaka súhre dejinných<br />
okolností máme, čo sme dostali<br />
ako jedinečný a vzácny dar,<br />
i ojedinelé odmietnutie tohto zámeru.<br />
Jaroslava Schmidtová, archeologička-kurátorka<br />
MMB, ktorá v Rusovciach<br />
vedie výskum už celé roky, vidí<br />
Gerulatu „...ako výnimočné,<br />
unikátne<br />
archeologické<br />
nálezisko,<br />
ktorého<br />
prednosťou je aj<br />
to, že je z veľkej<br />
miery ešte nedotknuté<br />
a otvára<br />
ďalšie možnosti<br />
bádania a rozširovania<br />
vedomostí o Rímskej<br />
ríši na našom území“.<br />
Zo svojho zanietenia sa vyznala<br />
aj Katarína Kosová, riaditeľka Pamiatkového<br />
úradu SR: „Pamiatkari<br />
nemajú záujem o ničí majetok,<br />
majú svoje vedecké a odborné ambície.<br />
Chcú dokázať, že Slovenská<br />
republika je krajinou oprávnených<br />
dedičov Rímskej ríše, ktorá<br />
je základom európskej vzdelanosti<br />
a kultúry. Je poctou patriť do elitného<br />
klubu pamiatok, ktoré sú súčasťou<br />
Limes Romanus, ale aj do<br />
elitného klubu pamiatok UNESCO.“<br />
Na stretnutí sa zúčastnilo cca 50 –<br />
55 hostí a občanov.<br />
Zámer zapísať Gerulatu do Zoznamu<br />
SD si vyžaduje realizáciu viacerých<br />
opatrení, napr. aj riešenie<br />
ochranného pásma pamiatky.<br />
V prípade Gerulaty bude ochrannou<br />
zónou celá pamiatková zóna<br />
Rusovce. To, čo na stretnutí oznámil<br />
Pavol Ižvolt, riaditeľ odboru<br />
ochrany pamiatkového<br />
fondu MK SR,<br />
že ministerstvo má<br />
záujem na komplexnom<br />
prístupe<br />
k riešeniu lokality,<br />
je dnes potvrdené<br />
už aj schválením<br />
dotácie vo výške<br />
20 000 eur na prípravu<br />
územného<br />
plánu pamiatkovej<br />
zóny. Suma je určená<br />
na rok 2012 a v súčasnosti<br />
štartujú prípravné<br />
práce.<br />
Gerulata je jedinečným svetom,<br />
o ktorom sa dajú písať knihy. Každý<br />
článok je iba maličkým zlomkom<br />
z obrovského rozsahu informácií<br />
a poznania, ktoré sú k dispozícii. Aj<br />
tak by bola škoda na články rezignovať:<br />
veď každá mozaika potrebuje<br />
k dokonalosti aj ten najmenší<br />
kamienok...<br />
Na začiatku tohto textu je otázka.<br />
A odpoveď na ňu?<br />
www.rusovske<strong>noviny</strong>.sk<br />
Primátor Bratislavy Milan Ftáčnik vyjadril na stretnutí o Gerulate<br />
podporu zo strany hlavného mesta.<br />
Možno niečo z tohto:<br />
Gerulata a s ňou aj dnešné Rusovce<br />
boli integrálnou súčasťou Rímskej<br />
ríše. Všetko, čo bolo z pohľadu<br />
Rusoviec za Dunajom, bolo barbarikum.<br />
Na Slovensku už niet iného<br />
kúska zeme, ktorý by bol býval priamou<br />
súčasťou jedinečného štátneho<br />
útvaru – Rímskej ríše.<br />
Hranice Rímskej ríše mali celkove<br />
viac než 5 000 kilometrov na<br />
troch kontinentoch, z toho asi 3 000<br />
km na území Európy. Z celej dĺžky<br />
sa na zoznam svetového dedičstva<br />
dostali zatiaľ iba tri úseky – dva vo<br />
Veľkej Británii a jeden v Nemecku.<br />
Štvrtou zapísanou lokalitou by<br />
mohla byť Gerulata.<br />
Svet našich piatich kontinentov<br />
je prekrásny, bohatý na kultúrne aj<br />
historické pamiatky. Ponúka nepreberné<br />
množstvo existujúcich i zaniknutých<br />
civilizácií, stavieb, urbanistických<br />
komplexov, prírodných<br />
scenérií. Niet krajiny, ktorá by neskrývala<br />
v sebe dych vyrážajúce zážitky.<br />
Len necelej tisícke z pamiatok<br />
celého sveta sa však dostalo cti byť<br />
súčasťou zoznamu UNESCO.<br />
Pre toto, a pre mnohé iné charakteristiky,<br />
je Gerulata svetová.<br />
Spolu s ňou sa svetové môžu stať<br />
aj Rusovce.<br />
Oľga Gáfriková, MÚ<br />
Foto: Veronika Vandrášeková<br />
Inzercia<br />
POISTENIE „NA KĽÚČ“<br />
• Rodinné domy<br />
• Stavby rodinných domov<br />
• Poistenie hrobových miest proti vandalizmu<br />
• Motorové vozidlá so zľavami až do 70 %<br />
• Životné poistenie<br />
• Úrazové poistenie detí so sporením už od 10,- eur mesačne<br />
RUSOVCE 0903 265 573<br />
Bez vašej účasti v poisťovni aj v pohodlí vášho domova<br />
• Poistenie malých a stredných podnikateľov<br />
• Poistenie zodpovednosti za škody z výkonu povolania<br />
• Cestovné poistenie<br />
• Poistné udalosti a komunikáciu medzi vami a poisťovňou<br />
vybavíme za vás bezplatne.<br />
MÚ Informuje 04 / 05
Ako sme volili v roku 2010 a v roku 2012?<br />
Na porovnanie sme pripravili grafické stvárnenie dvoch posledných volieb v našej mestskej<br />
časti. Zaujímali nás len výsledky strán, ktoré sa umiestnili do 10. miesta.<br />
VOĽBY 2010 VOĽBY 2012<br />
SDKÚ<br />
SMER<br />
SAS<br />
MOST - HÍD<br />
KDH<br />
SNS<br />
HZDS<br />
SMK<br />
Paliho kapurkova<br />
SDĽ<br />
SMER<br />
SDKÚ-DS<br />
MOST-HÍD<br />
SaS<br />
KDH<br />
Obyčajný ľudia<br />
SNS<br />
99%<br />
Zmena zdola<br />
SMK<br />
22,91 19,35 14,81 12,47 9,65 9,15 2,76 1,78 1,41 1,17 %<br />
33,23 17,85 17,17 15,49 6,19 2,14 1,92 1,48 1,17 1,11<br />
%<br />
Kde má korene pomenovanie ulíc Tehelného honu?<br />
Meno, ktoré nám vyberú rodičia pri<br />
narodení, si nesieme po celý život.<br />
Podobne je to aj s novými ulicami –<br />
dostávajú pomenovania, s ktorými<br />
sa musíme zžiť, osvojiť si ich. Veď<br />
názvy „starých“ ulíc už veľmi dobre<br />
poznáme, ba ani sa nezamýšľame,<br />
kde majú pôvod. Je však dobré,<br />
keď vieme, kam patríme. Rusovce<br />
sa rozrastajú – a práve pomenovaniam<br />
najnovších ulíc venujeme<br />
prvé časti seriálu. Začíname s ulicami<br />
Tehelného honu.<br />
Ulice Ľudmily Kraskovskej,<br />
Jána Dekana, Radoslava Hošeka<br />
a Ágosta Sőtéra<br />
úzko súvisia s výskumom Gerulaty<br />
– jedinečnej historickej pamiatky,<br />
ktorá výrazne prekračuje nielen<br />
hranice Rusoviec a Bratislavy, ale<br />
aj Slovenska. Jej celoeurópsky, ba<br />
celosvetový význam podčiarkuje<br />
aj úsilie o zapísanie tejto pamiatky<br />
do zoznamu svetového dedičstva<br />
UNESCO. Priblížme si osobnosti,<br />
podľa ktorých sú pomenované ulice<br />
Tehelného honu.<br />
Ľudmila Kraskovská<br />
(1904 – 1999)<br />
Ľudmila Kraskovská, absolventka<br />
Karlovej univerzity v Prahe, patrí k<br />
nestorom slovenských múzejníkov,<br />
historikov umenia, archeológov a<br />
numizmatikov. Lásku k vzdelaniu<br />
a poznaniu mala v sebe hlboko zakorenenú<br />
– narodila sa v rodine významného<br />
ukrajinského verejného,<br />
politického a kultúrneho činiteľa,<br />
pedagóga, prekladateľa a diplomata<br />
Ivana Kraskovského, ktorý veľmi<br />
krátku časť svojho života prežil na<br />
Slovensku. Viedla mnohé archeologické<br />
výskumy na území celej terajšej<br />
Bratislavy. Uskutočnila prvé<br />
výskumy v Rusoviciach a Čunove<br />
po roku 1947 a v 60. rokoch. Keď bol<br />
pri ťažbe zeminy v polohe Bergl objavený<br />
pilier neskororímskej pevnosti,<br />
bola poverená vedením archeologického<br />
výskumu. Súčasne<br />
s touto lokalitou preskúmala spolu<br />
s Magdou Pichlerovou rímske pohrebiská,<br />
v ktorých objavili početné<br />
žiarové a kostrové hroby. Na základe<br />
archeologického výskumu pod<br />
jej vedením bola Gerulata dňa 17.<br />
7. 1963 vyhlásená za kultúrnu pamiatku.<br />
V rokoch 1942 – 1979 viedla na<br />
Slovensku až 53 archeologických<br />
výskumov, prevažne na rímskych<br />
a slovanských lokalitách.<br />
Ján Dekan<br />
(1919 – 2007)<br />
Ján Dekan bol jedinečný, takmer<br />
renesančne vzdelaný človek, akademik<br />
Slovenskej a Česko-slovenskej<br />
akadémie vied, nestor slovenskej<br />
archeológie, umenovedec,<br />
historik, publicista. Veľa vedel,<br />
veľa chápal, bol tolerantný – azda<br />
aj preto bol otvorený všetkým témam.<br />
Výskum Gerulaty, lokality,<br />
o ktorej sa dlho nevedelo, čím vlastne<br />
je, prevzal v roku 1965 po Ľudmile<br />
Kraskovskej. Nadviazal nielen<br />
na jej výskum, ale aj na prácu<br />
ďalšej bádateľky, Magdy Pichlerovej.<br />
Ján Dekan vedel, že neveľký<br />
pruh územia pozdĺž toku Dunaja<br />
má pre slovenskú archeológiu prvoradý<br />
význam – je to totiž jediný<br />
priestor, ktorý bol integrálnou súčasťou<br />
rímskej provincie Panónia,<br />
a teda Rímskej ríše. Nijaké iné nálezisko,<br />
napr. ani rímsky tábor v Iži<br />
pri Komárne, sa takouto charakteristikou<br />
pochváliť nemôže. Dekan<br />
svoju prítomnosť v Rusovciach<br />
čoskoro korunoval skvelým výkonom<br />
– rozriešením nápisu Canannefatum<br />
na votívnom oltári, ktorý<br />
definitívne potvrdil, že v Rusovciach<br />
leží staroveká Gerulata. Ján<br />
Dekan je aj autorom spojenia „kus<br />
Ríma neďaleko Bratislavy“, ktoré<br />
sa podnes používa.<br />
Radoslav Hošek<br />
(1922 – 2005)<br />
Radoslav Hošek bol český vedec,<br />
ktorý so zanietením pracoval aj na<br />
Slovensku. Prečítal a preložil nápisy<br />
na votívnych oltároch a stélach<br />
z Gerulaty, preložil nápis vytesaný<br />
do skaly nad osadou Laugaricio na<br />
území dnešného Trenčína, venoval<br />
sa dejinám a životu rímskych provincií<br />
a tzv. barbarských etník na<br />
území terajšieho Slovenska.<br />
Radoslav Hošek bol profesorom<br />
Karlovej univerzity v Prahe a spolu<br />
s Ľudmilou Kraskovskou a Jánom<br />
Dekanom najväčšmi prispel<br />
k poznaniu starovekej Gerulaty. Bol<br />
klasicky filológ, skúmal antickú kultúru<br />
a jej dedičstvo predovšetkým<br />
prostredníctvom písomných pamiatok.<br />
Ovládal gréčtinu a latinčinu,<br />
grécku a rímsku literatúru, ako<br />
aj politické a kultúrne dejiny antického<br />
staroveku. Venoval sa aj štúdiu<br />
kmeňa Kananefatov, ktorí boli do<br />
Gerulaty ako svojho domovského<br />
tábora prevelení začiatkom 2. stor.<br />
z dnešného Ladenburgu v Nemecku<br />
a pochádzali z dolného toku Rýna<br />
v dnešnom Holandsku.<br />
Archeológia je predovšetkým zaraďovanie,<br />
interpretácia a syntéza<br />
hmotného i nehmotného tak, aby<br />
výsledkom bolo poznanie a pochopenie<br />
súvislostí a poodhalenie sveta<br />
dávnych čias. K takémuto celostnému<br />
pohľadu na odbor prispieval<br />
aj R. Hošek.<br />
Ágost Sőtér<br />
(1837 – 1905)<br />
Prvý výskum v Gerulate, ktorému<br />
možno priradiť prívlastok „archeologický”<br />
v zmysle vedeckého prístupu,<br />
viedol v roku 1891 Ágost Sőtér,<br />
jednateľ historicko-archeologickej<br />
spoločnosti Mošonskej župy a kustód<br />
múzea v Mosonmagyaróvári.<br />
Potreboval na to súhlas majiteľky<br />
<strong>Rusovské</strong>ho panstva, grófky Laury<br />
Henckel von Donnersmarck.<br />
Bádateľ, občianskym povolaním<br />
právnik a archeológ (ináč statkár)<br />
sa narodil 7. septembra 1837<br />
v Halázsi, zomrel 8. januára 1905<br />
v Mosonmagyaróvári. V Gerulate<br />
začal bádať 1. októbra 1888. V polohe<br />
Bergl objavil predmety z doby<br />
rímskej – mince, terru sigillatu, keramiku,<br />
dokonca kamene s reliéfmi<br />
a nápismi. Výskumy viedol aj na<br />
dnešnej Kovácsovej ulici, kde odkryl<br />
kostru koňa a dva hroby s terrou<br />
sigillatou a mincou. V jednom<br />
z domov v severovýchodnej časti<br />
Rusoviec (pravdepodobne dnešná<br />
Maďarská a Irkutská ulica) umiestnil<br />
tri sondy, z ktorých získal bohatý<br />
materiál a preskúmal hroby. Našiel<br />
bronzovú sponu, bronzové platničky,<br />
zlomky nádob a hlavne rímske<br />
tehly, dokonca 18 celých kusov,<br />
niekoľko z nich s kolkami. Vyniká<br />
medzi nimi tehla s kresbou muža<br />
nesúceho kríž – jeden z dokladov<br />
o výskyte kresťanského náboženstva<br />
v Rímskej ríši a Gerulate.<br />
Oľga Gáfriková, MÚ<br />
RUSOVCE - TEHELNÝ HON<br />
Jána Dekana<br />
Ľudmily Kraskovskej<br />
Radoslava Hošeka<br />
Jána Dekana<br />
Ágosta Sőtéra<br />
Jána Dekana<br />
Pre <strong>Rusovské</strong> <strong>noviny</strong> sme pripravili<br />
dlhodobý seriál o názvoch<br />
ulíc v Rusovciach. Ak o tej<br />
svojej viete niečo zaujímavé, podeľte<br />
sa s ostatnými obyvateľmi.<br />
Nenechajte si poznatky pre seba<br />
– napíšte ich do redakcie, resp.<br />
na MÚ, a my ich spracujeme pre<br />
všetkých čitateľov.
MÚ Informuje / Škola / Šport<br />
www.rusovske<strong>noviny</strong>.sk<br />
Životné prostredie je nám blízke<br />
„S kým budeš v skupine?“ „Aké<br />
máš číslo?“ „Nevieš, ktorá pani<br />
učiteľka má číslo 5?“ Takéto a podobné<br />
otázky bolo počuť na chodbách<br />
našej školy niekoľko dní<br />
pred projektovým vyučovaním.<br />
Projektové vyučovanie realizujeme<br />
už niekoľko rokov pri príležitosti<br />
svetového Dňa vody. Všetci<br />
si uvedomujeme závažnosť znečisťovania<br />
vôd, a to najmä pitnej<br />
vody. Preto sme sa, okrem iného,<br />
prihlásili a sme súčasťou projektu<br />
Modrá škola, v ktorom sa nám<br />
úspešne darí.<br />
Všetky deti školy okrem prvákov<br />
sú zapojené v internetovej súťaži.<br />
Každý mesiac riešia otázky súvisiace<br />
s vodou – jej distribúciou,<br />
čistením, spotrebou, šetrením,<br />
významom, ochranou. Dozvedajú<br />
sa stále a stále nové informácie. Aj<br />
v tomto školskom roku sa ôsmaci<br />
zúčastnili Festivalu vody, kde reprezentovali<br />
s projektom Tvrdosť<br />
vody. Náročné chemické pokusy<br />
ako i samotný poster zvládli na výbornú<br />
a po minuloročnom víťazstve<br />
obsadili v konkurencii takmer<br />
štyridsiatich škôl bratislavského<br />
kraja pekné druhé miesto (D. Farkašovská,<br />
P. Vavrina, P. Csicsay<br />
a D. Kovács).<br />
Projektové vyučovanie<br />
Všetky deti školy sa žrebovali do<br />
skupín, a tak spolu v jednej skupine<br />
pracovali prváci až deviataci.<br />
S učiteľkami sa vopred dohodli<br />
na témach, okruhoch, ktoré budú<br />
v daný deň spracovávať. Nasledovala<br />
príprava materiálu, hľadanie<br />
informácií. Označenie na dverách,<br />
ranné zoznámenie a šup sa do roboty.<br />
Vo všetkých skupinách sa<br />
skloňovala voda v rôznych podobách<br />
– voda ako chemická zlúčenina,<br />
voda na Zemi, ako sa voda<br />
dostane od prameňa až do nášho<br />
vodovodného kohútika, naj o vode,<br />
voda a organizmy, ako je to s pitnou<br />
vodou, šetríme vodou, slaná<br />
– sladká voda, vodstvo na Slovensku,<br />
čo pijú žiaci školy...<br />
A výsledok? Mnohé plagáty, projekty,<br />
grafy, obrázky, ale i krátke<br />
básničky, dramatické stvárnenie,<br />
prezentácia výsledkov pred ostatnými<br />
spolužiakmi.<br />
Projektové vyučovanie má svoje<br />
čaro. Deň je iný ako tie ostatné.<br />
Sme v inej triede, s iným vyučujúcim,<br />
inými spolužiakmi, spoznávame<br />
sa, pomáhame si, vytvárame<br />
zaujímavé diela. A čo je najdôležitejšie,<br />
získavame nové vedomosti<br />
netradičným spôsobom,<br />
zaujímavo sa učíme a opäť viac si<br />
uvedomujeme, aký nezastupiteľný<br />
význam má voda pre život každého<br />
z nás.<br />
Naša environmentálna výchova<br />
však nespočíva len v pripomenutí<br />
si niektorých dní v roku, ale realizujeme<br />
ju každodenne.<br />
Myslíme na životné prostredie<br />
Škola za zapojila aj do súťaže Zbieram<br />
baterky, ktorá je organizovaná<br />
s podporou MŽP SR. Chceme tak<br />
chrániť životné prostredie, a tým<br />
aj svoje zdravie. Taktiež sme sa<br />
prihlásili do Olompiády, ktorej prioritou<br />
sú zberové súťaže PET fliaš<br />
a papiera. Okrem toho budú deti<br />
súťažiť v umelecko-vedomostných<br />
súťažiach. Cieľom projektu je naučiť<br />
deti, ale aj širšiu verejnosť separovať<br />
odpad, správne s ním nakladať,<br />
dozvedieť sa čo najviac o jeho<br />
recyklácii. Meniť náš životný štýl<br />
a najmä našich detí, viesť ich k prirodzenému<br />
postoju k prírode, k zachovaniu<br />
čistého prostredia.<br />
Našou prvotnou výhrou bude naplnenie<br />
tohto cieľa, ale netajíme sa<br />
ani tým, že by sme chceli vyhrať,<br />
a tak sa aj v rámci naplnenia spomínaného<br />
cieľa, ako i možnej výhry,<br />
obraciame na našich spoluobčanov<br />
o pomoc a spoluprácu:<br />
Nehádžte baterky do odpadového<br />
koša, separujete plasty a papier<br />
a doneste ho k nám do školy.<br />
Oslovte svoje deti, vnukov,<br />
susedov či deti z našej školy,<br />
aby vám s triedením pomohli.<br />
Vopred ďakujeme.<br />
Olga Horváthová<br />
Foto: archív ZŠ<br />
Učitelia si zaslúžia úprimné poďakovanie<br />
Kolektív všetkých zamestnancov ZŠ s MŠ – lebo všetci<br />
vychovávame a staráme sa o deti a žiakov našej organizácie<br />
– sa stretol na slávnostnej pedagogickej rade, ktorá sa<br />
konala z príležitosti Dňa učiteľov. Deň učiteľov je náš deň,<br />
nás, ktorí denne odovzdávame kúsok seba ešte nevyformovaným<br />
človiečikom od troch do pätnástich rokov.<br />
Denne pracujeme s najcennejším<br />
materiálom na svete, s ktorým je<br />
veľmi náročné narábať a ešte náročnejšie<br />
je ho ušľachtilo spracovať.<br />
Máme moc deti nielen učiť<br />
a naučiť, ale aj zadať im smer, pomáhať<br />
im dosahovať prvé úspechy<br />
a často sme jediní, ktorí liečime aj<br />
ich boľavé dušičky.<br />
Za túto náročnú prácu sa kolektívu<br />
zamestnancov poďakovala a do<br />
ďalšej každodennej práce zaželala<br />
veľa zdravia, energie, trpezlivosti,<br />
tvorivosti, ale aj morálne a finančné<br />
ohodnotenie zo strany spoločnosti<br />
riaditeľka ZŠ s MŠ, so slovami<br />
uznania sa pridal aj predseda<br />
Rodičovského združenia pri ZŠ<br />
pán Mojžiš.<br />
Za zriaďovateľa, MČ Bratislava<br />
– Rusovce, poďakoval kolektívu<br />
zamestnancov poslanec František<br />
Lošonský a odovzdal ocenenia<br />
Monike Bobkovej, Alene Jurčovej,<br />
Cecílii Rybanskej a Kamilovi<br />
Šebekovi.<br />
Marta Bičanová<br />
Foto: Diana Petrovičová<br />
Jar prebudila aj futbalistov<br />
Všetci netrpezliví priaznivci futbalu<br />
v Rusovciach sa dočkali. pravy. Seniori trénovali vonku na<br />
aj výsledok dôkladnej zimnej prí-<br />
Prvé kolo jarnej súťaže na domácej<br />
pôde sme úspešne odprezen-<br />
aj mládež v telocvični. Rusovský<br />
futbalovom ihrisku, starí páni, ako<br />
tovali a získali cenné 3 body, čo je klub je hrdý na svoju mládež, veď<br />
máme troch hráčov vo Venglošovej<br />
akadémii: Kristiána Goleja, Jakoba<br />
Lukáča a Michala Dzvoníka.<br />
Jeden hráč – Marko Feitl – nás<br />
reprezentuje aj v Interi Bratislava.<br />
Vychovával ich Vojtech Pupák,<br />
ktorý je nestarnúcou trénerskou<br />
legendou v Rusovciach. Som rád,<br />
že medzi jeho zverencami som bol<br />
aj ja, či už to bolo za žiakov, v doraste<br />
alebo aj v seniorskom drese.<br />
Peter Golej,<br />
prezident MFK Rusovce<br />
MÚ Informuje / Škola / Šport 06 / 07
Brigáda cez fotoobjektív<br />
Štvrtok 29. marca 2012, koniec Irkutskej ulice pri Rusovskom<br />
kanáli. Schádzajú sa prví z cca 50 dospelých brigádnikov.<br />
V lese ukrytá skládka odpadu – takto to vyzeralo na začiatku.<br />
... a takto po odchode „upratovacej čaty“. Do práce sa zapojilo približne 180 malých i väčších žiakov zo základnej školy.<br />
Pracovali usilovne ako včielky – na obrázku je iba časť odpadu, ktorý vyzbierali.<br />
Úsmev na tvárach účastníkov má dôvod: z pomerne chladného rána a veterného predpoludnia sa napokon zrodil celkom pekný jarný deň; kus<br />
dobrej a užitočnej práce človeka vždy poteší; ale najmä: oproti minulému roku sa vyzbieralo na tom istom území podstatne menej odpadu, „iba“<br />
jeden veľkokapacitný kontajner s objemom 7 m 3 .<br />
Foto: Z. Červenáková,<br />
Všetkým, ktorí priložili ruku k dielu, ďakujeme!<br />
P. Suran a archív ZŠ<br />
Blíži sa aj sviatok detí<br />
Iste si spomeniete, ako sme sa pred<br />
ale podľa slov tých, čo nezaváhali<br />
že 2. júna 2012 bude s počasím<br />
Príďte všetci, už teraz sa na vás<br />
rokom pokúšali pripraviť pre naše<br />
a prišli, stála oslava naozaj za to.<br />
všetko v poriadku a my sa na fut-<br />
tešíme! Program a čas ešte spres-<br />
deti oslavu ich sviatku, no prvý<br />
Aj tento rok už teraz myslíme na<br />
balovom ihrisku spoločne dobre<br />
níme.<br />
termín nám prekazilo počasie.<br />
naše deti a pripravujeme stretnu-<br />
zabavíme. Deti budú súťažiť, tan-<br />
Oslavovali sme teda na druhý raz,<br />
tie pri príležitosti MDD. Veríme,<br />
covať, maškrtiť...<br />
(mj)
MÚ Informuje / Občianske iniciatívy / Materská škola<br />
SĽUK tancuje medzi črepinami<br />
www.rusovske<strong>noviny</strong>.sk<br />
Foto: archív SĽUK<br />
Slovenský ľudový umelecký kolektív sa v najnovšom<br />
programe produkčne i tvorivo spojil s vynikajúcim hercom<br />
a tanečníkom, ktorý má už dlho rodinné korene<br />
späté s týmto telesom a dokonca bol isté obdobie aj<br />
jeho umeleckým šéfom, Marekom Ťapákom.<br />
Na tanečnom predstavení Tanec<br />
medzi črepinami sa Marek Ťapák<br />
podieľal scenáristicky, režijne a je<br />
aj jeho hlavným hrdinom. Príbeh<br />
je bilancovaním muža v zrelom<br />
veku, ktorý znovu prežíva významné<br />
okamihy svojho života,<br />
zhmotňuje si svoje sny a predstavy.<br />
Cesta hľadania samého seba má<br />
pre hlavného hrdinu občas horkú<br />
príchuť bolesti a odvrhnutia, ale sú<br />
v nej aj okamihy slasti lásky a krásy<br />
poznania. Pocity, v ktorých sa<br />
zmieta, vypovedá tancom – poetickým<br />
i temperamentným. Predstavenie<br />
umocňuje videoprojekcia,<br />
zostavená z monumentálnych záberov<br />
slovenskej prírody Pavla Barabáša<br />
a najmä z pripravovaného<br />
rovnomenného tanečného filmu<br />
M. Ťapáka (premiéra: jún 2012 na<br />
FF Trenčianske Teplice). Väčšinu<br />
choreografií pripravil Ervín Varga.<br />
Autorom textov je známy slovenský<br />
básnik Daniel Hevier. Výber<br />
hudby je poskladaný z tvorby mnohých<br />
interpretov ľudovej hudby,<br />
ale aj upravovateľov, posúvajúcich<br />
folklór do iných žánrov.<br />
Program mal premiéru 17. marca<br />
2012, najbližšie ho môžete vidieť<br />
26. apríla 2012 v Mestskom<br />
divadle P. O. Hviezdoslava v Bratislave.<br />
Lenka Dubníčková<br />
Rusovský park sa po zime prebudil<br />
Jednou z tradičných jarných rusovských<br />
aktivít sa po fašiangovom<br />
sprievode stáva aj vítanie jari.<br />
„V posledný marcový víkend väčšinou<br />
ideme s deťmi aj rodičmi do<br />
parku pozrieť prvé kvietky a pomôcť<br />
pani Jari prebudiť náš park,“<br />
priblížil nám cieľ tejto aktivity organizátor<br />
Palo Mokráň z OZ Kukulienka.<br />
Na deti však v lese nečakajú<br />
len rozkvitnuté kvietky a pučiace<br />
stromy či legenda o Rusovskom<br />
kaštieli, ale aj rôzne úlohy a súťaže.<br />
„Keď nechceme pokaziť kúzlo jarnej<br />
prírody, musíme s deťmi napríklad<br />
mostíky, ktoré vedú do lesoparku,<br />
prekonať vždy netradične.<br />
Len tak vojsť alebo vyjsť si nikdy<br />
netrúfame,“ dodávajú organizátori<br />
s úsmevom na perách. Okrem<br />
toho majú deti na vychádzke vždy<br />
možnosť tvoriť niečo z darov prírody.<br />
Tento rok obkresľovali kôru<br />
stromov či stavali domčeky pre lesných<br />
škriatkov. Nechýbala tradičná<br />
ochutnávka medvedieho cesnaku<br />
a ďalšie malé zábavy a úlohy.<br />
(dam)<br />
Foto: Palo Mokráň<br />
Kukulienka pozýva všetkých na tradičnú oslavu<br />
Dňa matiek – 12. mája 2012.<br />
Podrobnosti zverejnia organizátori na www.kukulienka.sk.<br />
Aktivity našich najmenších<br />
Materská škôlka v Rusovciach má kapacitu štyroch<br />
tried, v súčasnosti ju navštevuje okolo 90 detí prevažne<br />
z našej mestskej časti, výnimočne aj deti z blízkych<br />
mestských častí a okolitých obcí. O najnovších aktivitách<br />
našich škôlkarov sme sa pozhovárali so zástupkyňou<br />
pre MŠ Dianou Petrovičovou.<br />
Ako deti prijímajú aktivitu Spieva<br />
celá škôlka? Čo najradšej spievajú?<br />
Deti si aktivitu veľmi obľúbili. Každý<br />
utorok a štvrtok očakávajú, kedy<br />
medzi nás zavíta pán Kamil Šebek,<br />
učiteľ základnej umeleckej školy,<br />
ktorý nás hrou na klavíri sprevádza<br />
pri speve. Deti najradšej spievajú repertoár,<br />
ktorý pripravujeme na koncerty.<br />
Tie organizujeme dvakrát v<br />
školskom roku pri príležitosti Vianoc<br />
a Dňa matiek.<br />
V čom spočíva hlavná náplň projektu<br />
Bezpečná škôlka?<br />
Projekt je zameraný na zvýšenie<br />
bezpečnosti detí z materských<br />
škôl na cestách. Ide o osvetu a prevenciu<br />
v rámci dopravnej výchovy<br />
zameranej na deti už v predškolskom<br />
veku. Naša škôlka dostala<br />
sadu bezpečnostných vestičiek<br />
pre deti aj učiteľky, ktoré využívame<br />
na vychádzkach do blízkeho i<br />
vzdialenejšieho okolia. Spoločnosť<br />
Deti na prechádzke v bezpečnostných vestách.<br />
Goodyear Dunlop Tires Slovakia Monika Pálová. Krúžok navštevujú<br />
deti z druhej a tretích tried, kto-<br />
vyhlasuje každý rok pre registrované<br />
škôlky rôzne súťaže, v ktorých<br />
môžu deti vyhrať vecné ceny. plne hradený rodičmi. Všetko čo<br />
rých rodičia prejavia záujem. Je<br />
sa naše deti naučia, prezentujú na<br />
Deti v našej MŠ sa učia aj angličtinu.<br />
Kto ich učí? Páči sa im ten-<br />
Za rozhovor ďakuje<br />
otvorených hodinách pre rodičov.<br />
to jazyk?<br />
Beata Vrzgulová<br />
Angličtinu v našej škôlke vyučuje<br />
Foto: Archív MŠ<br />
MÚ Informuje / Občianske iniciatívy / Materská škola 08 / 09
Z našich farností<br />
Spomienka na<br />
Jozefa Juráša<br />
Evanjelický farár Jozef Juráš v pohnutých rokoch okupácie<br />
vojskami Varšavskej zmluvy významne pozdvihol<br />
cirkevný život v Rusovciach. Mnohí veriaci si naňho<br />
ešte živo pamätajú. Drobnou spomienkou mu chceme<br />
vzdať hold pri stom výročí narodenia.<br />
Fotografia z prvej konfirmácie v evanjelickom cirkevnom zbore<br />
Petržalka, ktorá sa konala v kostole v Rusoviach v roku 1970. Deti<br />
boli z Petržalky, no nie je vylúčené, že aj z Rusoviec.<br />
Prosíme čitateľov, ktorí sa spoznali na fotografii, alebo poznajú<br />
niekoho z konfirmovaných, aby sa nám ozvali (02/68 20 70 16),<br />
pozveme ich na koncert k storočnici Jozefa Juráša.<br />
Jozef Juráš v čase pôsobenia v Rusovciach.<br />
Jozef Juráš, rodák z malej dediny<br />
Žiar pod majestátnym Bavenského<br />
štátu a, samozrejme,<br />
aj proti režimu vojnového slorancom<br />
v Liptove (nar. 1. mája nemohol sa stotožniť ani s červenou<br />
totalitou. Desaťročia bol<br />
1912), mal „problémy” s každým<br />
totalitným režimom. Už v roku pod dohľadom štátnej bezpečnosti,<br />
v roku 1953 prežil kruté<br />
1938 utekal zo štúdií v nemeckom<br />
Erlangene pred gestapom polročné vyšetrovanie s celoživotnými<br />
zdravotnými následka-<br />
na lodi ako plavčík, lebo odmietal<br />
prisahať na Hitlera a zdraviť<br />
jeho obraz. Aktívne vystúpil 13-ročné väzenie za<br />
mi, v roku 1962 ho dosúdili na<br />
vlastizradu.<br />
To všetko len preto, že stál pevne<br />
vo svojom presvedčení. Medzitým<br />
slúžil ako farár v Liptovskom<br />
Mikuláši, v Čiernej Lehote<br />
v Gemeri a v Bátovciach v Honte.<br />
Pôsobenie vo fílii v Rusovciach<br />
Počas politického odmäku po<br />
amnestii prezidenta v roku 1968<br />
ho z väzenia pustili a 15. septembra<br />
1968 nastúpil ako zborový<br />
farár do cirkevného zboru a. v.<br />
v Bratislave –Petržalke s fíliou<br />
Rusovce. Tento zbor v tom čase<br />
prakticky neexistoval. V priebehu<br />
niekoľkých mesiacov ho<br />
však Jozef Juráš dokázal oživiť<br />
organizačne i duchovne. Pritom<br />
sa opieral najmä o fíliu Rusovce,<br />
ktorá sa nachádzala v lepšej<br />
hmotnej situácii ako Petržalka.<br />
Vo v ý ročnej správe napísal:<br />
„Keďže sa nemáme v Petržalke<br />
kde schádzať, plne som sa doteraz<br />
venoval fílii Rusovce, kde<br />
máme slušný kostolík. Len veža<br />
je od vojnovej bomby porušená<br />
(zvoniť sa smie len na jednom<br />
zvone) a taktiež poškodený organ<br />
je rozobratý. Kostol je bez<br />
elektrického osvetlenia…“ Jozef<br />
Juráš sa pričinil nielen o opravu<br />
kostola, ale aj o obnovenie duchovného<br />
života v rusovskej fílii.<br />
Pokúšal sa nájsť dôvody nezáujmu<br />
rusovských evanjelikov<br />
o zborový život a rozhodol<br />
sa zmeniť spôsob práce: „Keď<br />
nejdú ovce za pastierom, musí<br />
pastier za ovcami.“ A tak spolu s<br />
kurátorom Samuelom Zaklayom<br />
osobnými návštevami získal už v<br />
roku 1968 tridsať rodín, čo bolo<br />
85 cirkevníkov. Úspechy v práci<br />
pokračovali. Počas „normalizácie”<br />
sa však represálie vrátili.<br />
V júli 1972 mu bol odňatý štátny<br />
súhlas na pôsobenie v úrade<br />
farára a násilne ho penzionovali.<br />
Zomrel 17. augusta 1975, pochovaný<br />
je v Liptovskej Porúbke.<br />
Text a foto: Ján Juráš<br />
Koncert k storočnici<br />
V utorok 1. mája 2012 o 17.00 hod. bude v evanjelickom Kostole sv.<br />
Trojice v Petržalke na Strečnianskej ulici spomienkový koncert Príď,<br />
Duchu Svätý s programom diel slovenských skladateľov (Dušan<br />
Martinček, Juraj Hatrík, Víťazoslav Kubička).<br />
V programe zaznie aj kantáta Igora Bázlika Príď, Duchu Svätý, ktorá<br />
vznikla v roku 1995 pri príležitosti 20. výročia smrti Jozefa Juráša.<br />
Účinkujú naši významní umelci Miriam Garajová – soprán, Angelika<br />
Zajícová – alt, Ivan Ožvát – tenor, Martin Mikuš – basbarytón, Dievčenský<br />
spevácky zbor Slovenského rozhlasu, komorný orchester Sinfonietta<br />
Bratislava, recitátor František Kovár, dirigent Adrián Kokoš.<br />
V rámci programu odhalia predstavitelia Konfederácie politických<br />
väzňov Slovenska v kostole Jozefovi Jurášovi pamätnú tabuľu.
Žijú medzi nami<br />
www.rusovske<strong>noviny</strong>.sk<br />
Fedor Frešo (ročník 1947) patrí k známym basgitaristom a kontrabasistom rockovej i džezovej<br />
scény v strednej Európe. Má hudobné korene – otec Tibor Frešo bol hudobný skladateľ a dirigent,<br />
mama Judita vyštudovala operný spev. Absolvoval Konzervatórium v Bratislave – odbor kontrabas.<br />
Od šesťdesiatych rokov začal aktívne pôsobiť vo viacerých hudobných zoskupeniach, medzi<br />
najdôležitejšie možno zaradiť The Soulmen, Prúdy, Collegium musicum, Blue Effect, Fermata, T&R<br />
Band, Traditional Club Bratislava. Za sebou má nespočetné množstvo koncertov doma i v zahraničí,<br />
podieľal sa na vydaní desiatok hudobných albumov. Pracoval ako hudobný režisér v Slovenskom<br />
rozhlase, pre vydavateľstvo OPUS, spolupracoval s desiatkami známych interpretov - P. Lipom,<br />
P. Breinerom, A. Šebanom, J. Hutkom a mnohými ďalšími. Na svoju hudobnú kariéru sa pozrel aj<br />
prostredníctvom nedávno vydanej knižky Sideman, kde ako „sivá eminencia“ mnohých hudobníkov<br />
spomína na päťdesiatročné pôsobenie na slovenskej hudobnej scéne.<br />
Rusovce som prijal<br />
absolútne za svoje<br />
Hudobník Fedor Frešo tu býva už vyše desiatky rokov.<br />
Zaujímalo nás, prečo si vybral práve Rusovce, ako sa<br />
mu tu žije, či tu nachádza hudobnú inšpiráciu, ba aj,<br />
čo sa mu nepáči.<br />
Desať rokov v Rusovciach je<br />
dostatok času, aby ste tu zapustili<br />
korene. Stali sa už vaším domovom?<br />
Podarilo sa mi to naozaj expresne,<br />
ešte počas stavby domu som<br />
sa usalašil v mojej budúcej izbe aj<br />
s naším psom a odvtedy som sa<br />
odtiaľto prakticky nepohol. Moje<br />
posledné roky bývania v meste mi<br />
totiž už dávno prestali vyhovovať,<br />
a tak som prijal Rusovce absolútne<br />
za svoje.<br />
Čo rozhodlo práve o tejto lokalite,<br />
keď ste sa rozhodli z mesta<br />
presťahovať takpovediac „na<br />
vidiek“?<br />
Hľadali sme aj inde, nakoniec pomohla<br />
náhoda. Možnosť kúpiť pozemok<br />
a postaviť dom nám spomenula<br />
naša kamarátka, dodnes<br />
susedka. V neposlednom rade zavážil<br />
aj fakt, že prakticky každým<br />
iným smerom von z mesta bývajú<br />
obrovské dopravné problémy,<br />
no prístup do Rusoviec je najlepší,<br />
aký len môže byť. Rusovce som poznal,<br />
veď som sa sem už roky chodieval<br />
kúpať na <strong>Rusovské</strong> jazerá<br />
a, nakoniec, aj na pivo.<br />
Niekedy býva problémom, že<br />
„starousadlíci“ sa na „prisťahovalcov“<br />
nepozerajú práve najprívetivejšie.<br />
Zažili ste niečo podobné aj<br />
vy s rodinou? Čo ste urobili preto,<br />
aby ste „zapadli“?<br />
Je to pravda, hoci dnes už to nie<br />
je také vypuklé, asi sme si na seba<br />
navzájom aj trochu zvykli. Našiel<br />
som si veľa kamarátov práve z radov<br />
starousadlíkov, sedávame spolu<br />
v krčme, občas prehodím v obchode<br />
nejaké to slovíčko po maďarsky,<br />
a vcelku sa s nejakou neprívetivosťou<br />
nestretávam. Iná<br />
pravda je, že tí „starí“ a, nakoniec,<br />
aj „noví“, si žijú tak trochu separovane.<br />
Čo by ste v Rusovciach zmenili?<br />
Myslím si, že by som sa snažil zlepšiť<br />
občiansku vybavenosť, ktorá je,<br />
podľa mňa, v katastrofálnom stave.<br />
Chýbajú napríklad detské ihriská,<br />
nedostatočne sú využívané<br />
krásne okolité prírodné možnosti,<br />
k jazerám, tuším, onedlho ani nebudeme<br />
môcť chodiť.<br />
Ak môžem otvorene povedať, vôbec<br />
sa nestotožňujem s úpravou<br />
priestoru pred Jednotou. Podľa<br />
mňa tam namiesto útulného miesta<br />
s prípadným trhoviskom máme<br />
ohavný betón a ešte raz betón, plus<br />
sedenie z antikoru... Pritom príkladov<br />
riešení, aby to ľudí priťahovalo<br />
a nie odpudzovalo, je rozhodne<br />
dosť, stačilo by sa len poobzerať<br />
po okolí. Možno by sa našlo<br />
aj riešenie týkajúce sa nášho krásneho,<br />
avšak čoraz chátrajúcejšieho<br />
zámku, parku a priľahlých budov.<br />
Máme v dedine príliš veľa zrúcanín,<br />
a akosi všetci sa tvária, že je<br />
to v poriadku.<br />
Obyvatelia sú náchylní skôr kritizovať,<br />
než priložiť ruku k riešeniu<br />
problému. Aký je váš názor?<br />
Cítim to tak, že obyvatelia spravidla<br />
nemajú iné možnosti ako kritizovať,<br />
ale hlavne majú povinnosť<br />
platiť dane a prijímať rozhodnutia<br />
pár vyvolených. Alebo bojovať<br />
s veternými mlynmi. Priložiť ruku<br />
k dielu? Čo tým myslíte? Napríklad<br />
niekde upratať? To však má<br />
na starosti profesionálna firma,<br />
a myslím, že to robí dobre. Spýtam<br />
sa aj ja: Ako by ste riešili problém<br />
domov za Gaštanovou alejou,<br />
kde podľa starostu mali byť rodinné<br />
domy, ale budú tam stáť trojpodlažné<br />
bytovky? Takto Rusovce<br />
strácajú vidiecky charakter. Myslíte<br />
si, že občania majú možnosť to<br />
ovplyvniť?<br />
Prehoďme tému. Ste telom aj<br />
dušou hudobník, písali ste rockovú<br />
históriu Slovenska. Nedávno<br />
vyšla vaša knižka s tajuplným názvom<br />
Sideman (Muž v pozadí). Tí<br />
však zvyčajne „ťahajú nitkami“...<br />
Muzikou sa zaoberám už pol storočia<br />
a prežil som s ňou toľko, že<br />
to stálo za spísanie spomienok.<br />
Nikdy som nebol vypichnutý sólista,<br />
preto sedí názov Sideman.<br />
Lichotí mi, ak si niekto myslí, že<br />
ťahám nejaké nitky. Kiež by to bola<br />
pravda.<br />
Čo vám hudba dala? Je niečo,<br />
čo vám vzala?<br />
Hudba mi dala dosť na to, aby som<br />
sa rozhodol ju sám rozdávať. Po<br />
toľkých rokoch už nie je miesto<br />
na nejaké pochybnosti a kladenie<br />
si takýchto otázok. A čo mi vzala?<br />
Akurát mám z rámusu trochu<br />
„pokazené uši“, ale nie som nedoslýchavý.<br />
Je bývanie v tejto lokalite pre<br />
hudobníka inšpirujúce?<br />
Bývanie v Rusovciach často vnímam<br />
ako balzam na nervy a pokojné<br />
miesto na odpočinok. Potom<br />
sa vždy vychytím a idem niekam<br />
hrať. Inšpirujúci je ten protiklad<br />
medzi dvoma svetmi.<br />
Keby ste sa mali opäť sťahovať,<br />
kam by to bolo?<br />
Nuž, azda do Karibiku (úsmev), ale<br />
len v zime, lebo od jari do jesene sa<br />
mi páči tu. Poškuľoval som aj po<br />
kopcovitých miestach, ale vlastne<br />
mi tie hory dnes až tak nechýbajú...<br />
Za rozhovor ďakuje<br />
Beata Vrzgulová<br />
Foto: archív F. F.<br />
Žijú medzi nami 10/ 11
RUSEKO informuje<br />
RUSEKO informuje<br />
1 2<br />
3 4<br />
5 6<br />
1 2 V sťažených poveternostných nej zbrojnice, materskej školy vanie drevín okolo rozhlasového 6 V spolupráci s Krajským Policajným<br />
podmienkach sme opravili haváriu<br />
vodovodu v základnej škole.<br />
a miestneho úradu.<br />
vedenia ešte do prvej kosby.<br />
zborom SR sme dopl-<br />
nili, opravili a vymenili poškodené<br />
4 Ošetrovali sme zeleň v priestoroch<br />
5 Osadili sme lavičky pri multi-<br />
dopravné značenia v mest-<br />
3 Opravovali sme nepriechodné<br />
školy, materskej školy a celej funkčnom ihrisku v areáli MFK. skej časti.<br />
kanalizácie v budovách požiar-<br />
mestskej časti. Plánujeme orezá-<br />
Text a foto: Branislav Straka<br />
Spresnenie:<br />
Uvádzame spresnenú informáciu o ukladaní odpadu na stojisku, ktorý prevádzkuje m. p. RUSEKO:<br />
Na stojisku môžu ukladať odpady obyvatelia našej mestskej časti. Stavebníci, živnostníci, firmy sídliace<br />
v MČ i mimo nej, ako aj občania bez trvalého pobytu, majú zákaz likvidovania odpadu na stojisku; to<br />
je aj dôvod, pre ktorý je nevyhnutné zapisovať sa do knihy evidencie odpadu a na výzvu zamestnanca<br />
preukázať trvalý pobyt v mestskej časti Bratislava – Rusovce.<br />
(red.)<br />
<strong>Rusovské</strong> <strong>noviny</strong> vydáva mč Bratislava - Rusovce, Vývojová 8,<br />
851 10 Bratislava. Dizajn a obsahovú štruktúru novín pripravila<br />
PhDr. Henrieta Hrubá v spolupráci s grafickým štúdiom Triad.<br />
redaktorky:<br />
PhDr. Beata Vrzgulová, ulmo@stonline.sk / print<br />
Mgr. Veronika Vandrášeková, veronika.rusovce@gmail.com / web<br />
REDAKČNÁ RADA:<br />
Oľga Gáfriková, Marta Kováčiková, Beata Vrzgulová, Peter Golej<br />
a Róbert Kalmár.<br />
Sekretariát MÚ:<br />
Zuzana Červenáková,<br />
cervenakova@bratislava-rusovce.sk, 02/68 20 70 16<br />
Registrované Ministerstvom kultúry SR pod registračným číslom 3333/09