à rsredovisning - Huddinge kommun
à rsredovisning - Huddinge kommun
à rsredovisning - Huddinge kommun
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Årsredovisning<br />
2011
Innehåll<br />
förord<br />
Innehåll<br />
Förord........................................................................ 3<br />
Vision och profil........................................................ 4<br />
Fem år i sammandrag................................................ 4<br />
Samlad måluppfyllelse.............................................. 5<br />
Kommundirektörens kommentar............................. 6<br />
Nöjda invånare....................................................... 7-9<br />
Hållbar samhällsutveckling...................................10-13<br />
Attraktiv arbetsgivare........................................ 14-15<br />
Sund ekonomi.......................................................... 16<br />
Effektiva processer................................................... 17<br />
Förvaltningsberättelse ekonomi........................ 18-29<br />
Förvaltningsberättelse personal........................ 32-34<br />
Bolagens och <strong>kommun</strong>alförbundets<br />
verksamhet......................................................... 35-37<br />
Verksamhetsberättelser...................................... 38-47<br />
Resultaträkning, kassaflödesanalys........................ 48<br />
Balansräkning......................................................... 49<br />
Noter................................................................... 50-52<br />
Drift, investering, exploatering............................... 53<br />
Nyckeltal............................................................. 54-56<br />
Redovisningsprinciper............................................ 57<br />
Revisionsberättelse.................................................. 58<br />
Organisation............................................................ 59<br />
Kriterier för bedömning<br />
av måluppfyllelse<br />
De här kriterierna används för att bedöma<br />
måluppfyllelsen.<br />
Måluppfyllelsen bedöms genom omdömen<br />
• Mycket god<br />
– över den nivå som är planerad.<br />
• God<br />
– i nivå med vad som är planerat.<br />
• Godtagbar<br />
– under den nivå som är planerad, annat kan ha<br />
skett som påverkat verksamhetens möjligheter att<br />
nå den planerade nivån.<br />
• Ej godtagbar<br />
– under den nivå som är planerad.<br />
Som grund för bedömning används<br />
• Resultat<br />
•<br />
Jämfört med etappmål<br />
•<br />
Förändring över tid<br />
•<br />
Jämfört med andra<br />
• Kommunfullmäktiges generella och riktade uppdrag.<br />
• Analyser i årsredovisningen, inkluderar att ta hänsyn<br />
till annat som har skett som påverkat verksamhetens<br />
möjligheter att nå den planerade nivån.<br />
Produktion: Kommunstyrelsens förvaltning och Gabriel Uggla AB. Omslagsbild: <strong>Huddinge</strong> jazzfestival, som firade 20-års jubileum<br />
2011. Foto: Jon Alexandersson, Stig Almqvist, Fredric Sannebro, Thomas Julin, Thomas Henriksson, Jonna Thomasson, Erik Mårtensson,<br />
CA Eriksson, Florian Sander, Åke E:son, Peter Steen, Daniel Lundqvist. Tryck: Elanders NRS Tryckeri, april 2012, 600 ex.<br />
Ännu ett bra<br />
år för <strong>Huddinge</strong><br />
Det blev ett bra år för <strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong>. Igen. Få <strong>kommun</strong>er<br />
kan redovisa ett så starkt resultat både vad gäller ekonomi<br />
och kvalitet som <strong>Huddinge</strong>.<br />
Överskottet stannade på plus 134 miljoner. Därtill kan<br />
läggas intäkter för försäljning av mark med ytterligare drygt<br />
100 miljoner. Främsta skälet till det goda resultatet är att Sveriges<br />
ekonomi gått bättre än de flesta andra länder i Europa.<br />
Sysselsättningen blev högre och arbetslösheten lägre än någon<br />
trott. Det har gett <strong>Huddinge</strong> liksom andra <strong>kommun</strong>er ökade<br />
skatteintäkter.<br />
Ett annat tungt skäl till det goda resultatet är vår kompetenta<br />
personal. Nämnd för nämnd, enhet för enhet och avdelning<br />
för avdelning har klarat det svåra uppdraget att utveckla<br />
sin verksamhet med resurser som många gånger upplevts<br />
som knappa.<br />
Vi vill använda varje krona av överskottet på klokast möjliga<br />
sätt. En växande <strong>kommun</strong> som <strong>Huddinge</strong> har ett stort<br />
lånebehov för alla de nya förskolor och skolor vi bygger. Att vi<br />
nu inte behöver låna i samma omfattning ger oss långsiktigt<br />
bättre förutsättningar.<br />
Det var många mål i budgeten för 2011. Merparten har<br />
uppnåtts och vissa har överträffats. Andra har vi inte nått upp<br />
till. Sammantaget råder det god eller mycket god måluppfyllelse<br />
i alla nämnders verksamheter. 2011 var året då implementeringen<br />
av den nya skolpolitiken startade. Mycket arbete<br />
har lagts ned på förberedelser. I samband med skolstarten i<br />
höstas infördes nya läroplaner och ett nytt betygssystem.<br />
Det kommer att ta flera år innan vi kommer att kunna se<br />
effekterna av den nya skolpolitiken. Men det är glädjande<br />
att fler <strong>Huddinge</strong>elever, trots ökade krav, blivit behöriga till<br />
gymnasiet och att fler gymnasieelever nådde slutbetyg i alla<br />
ämnen.<br />
Medarbetarna trivs och sjukfrånvaron fortsätter att sjunka.<br />
Vi är en attraktiv arbetsgivare, men vi har ständigt ett behov<br />
av förbättring och utveckling om <strong>kommun</strong>en ska fortsätta att<br />
vara en attraktiv arbetsgivare.<br />
Vi har under året tagit nya steg mot att utveckla <strong>Huddinge</strong><br />
till en modern <strong>kommun</strong>. Förberedelser för det nya servicecentret<br />
har gjorts och en rad nya så kallade e-tjänster finns nu<br />
tillgängliga, vilket exempelvis gör det möjligt till kvalitetsjämförelser<br />
inom förskolan. Se själv på www.huddinge.se.<br />
De kommande åren kommer vi att möta tuffa utmaningar<br />
och lägre skatteintäkter till följd av oron i världsekonomin.<br />
Detta till trots måste vi fortsätta att utveckla våra viktiga<br />
välfärdstjänster. Med en god ekonomi och hög kvalitet i våra<br />
verksamheter som bas är vi bättre rustade än andra att möta<br />
framtidens utmaningar.<br />
Daniel Dronjak Nordqvist<br />
Kommunstyrelsens ordförande<br />
2 3
Vision och profil<br />
samlad måluppfyllelse<br />
Vår vision<br />
<strong>Huddinge</strong> har en god måluppfyllelse<br />
<strong>Huddinge</strong>s vision är Delaktighet. Denna vision är framsprungen<br />
ur en process och dialog där politiker, tjänstemän,<br />
företag och invånare varit just delaktiga. Vi ser delaktighet<br />
som en framgångsfaktor och vi vill att delaktighet skall vara<br />
vägledande när vi väljer arbetssätt och planerar för framtidens<br />
behov.<br />
Vi är övertygade om att visionen kring delaktighet leder<br />
oss rätt och skapar ett förhållningssätt som skapar en positiv<br />
Vår profil<br />
<strong>Huddinge</strong> är Stockholms kunskaps<strong>kommun</strong>. Vår profil<br />
baseras i hög grad på de ambitioner och den kunskapsintensiva<br />
verksamhet som finns i <strong>Huddinge</strong>. Kunskapsstaden<br />
Flemingsberg är det främsta exemplet på <strong>Huddinge</strong>s profil<br />
med två universitet och en högskola. Ytterligare kännetecken<br />
till kunskapsprofilen är det forskningsintensiva Karolinska<br />
sjukhuset i <strong>Huddinge</strong> och nya innovativa företag inom life<br />
science.<br />
I den <strong>kommun</strong>ala verksamheten har kunskapsbegreppet<br />
en djupare innebörd. Kunskap är vår ledstjärna när det gäller<br />
rekrytering av personal och utveckling av våra verksamheter.<br />
Fem år i sammandrag<br />
anda i <strong>Huddinge</strong> och som i sin tur leder till ett samhälle som<br />
alla människor vill vara en del av.<br />
Exempel på hur delaktighet skapar utveckling och engagemang<br />
i <strong>Huddinge</strong> är medborgardialoger, företagsnätverk,<br />
brukardialoger, fokusgrupper och framtidsverkstäder.<br />
Vi vill locka till oss den bästa arbetskraften och stimulera till<br />
fortsatt lärande för att skapa ännu bättre service och få personal<br />
som växer.<br />
<strong>Huddinge</strong>s paroll är Din kunskap gör skillnad. Den signalerar<br />
en ambition och ett ansvar hos både organisationen och<br />
individen.<br />
Genom att alltid ha med begreppet delaktighet och aktivt<br />
satsa på kunskap är vi trygga med att <strong>Huddinge</strong> kommer<br />
att fortsätta utvecklas som en av stockholmsregionens mest<br />
framgångsrika <strong>kommun</strong>er.<br />
2007 2008 2009 2010 2011<br />
Antal invånare 31/12 91 827 94 209 95 798 97 453 99 049<br />
Utdebitering, kr 20,10 19,95 19,95 19,95 19,95<br />
Egen skattekraft i relation till rikets 106 105 104 103 104<br />
Antal årsarbetare 4 971 5 089 5 133 5 102 5 206<br />
Personalkostnader, Mnkr 2 361,3 2 474,9 2 531,9 2 584,0 2 665,7<br />
Verksamhetens nettokostnader, Mnkr 3 478,0 3 790,1 4 028,1 4 055,3 4 190,6<br />
Skatteintäkter och statsbidrag, Mnkr 3 576,6 3 797,6 4 002,3 4 224,5 4 385,4<br />
Nettokostnad i % av skatteintäkter och statsbidrag 97,2 99,8 100,6 96,0 95,6<br />
Resultat, Mnkr 254,3 170,0 119,0 243,6 245,3<br />
Nettoinvesteringar, Mnkr 173,8 118,8 120,5 169,5 170,9<br />
Nettoinvesteringar i % av verksamhetens nettokostnader 5,0 3,1 3,0 4,2 4,1<br />
Anläggningstillgångar, Mnkr 2 826,0 3 342,9 3 789,7 4 586,2 10 089,1<br />
Soliditet inkl total pensionsskuld, % 28,6 28,9 26,7 28,1 16,8<br />
Soliditet enligt blandad modell, pensionsskuld, % 71,4 67,4 61,2 56,6 33,4<br />
Borgensåtaganden, kr/inv 71 524 74 087 71 075 64 815 20 292<br />
Måluppfyllelsen för <strong>Huddinge</strong> är bedömd enligt kriterierna<br />
på sidan 2.<br />
Nöjda invånare<br />
Medborgarundersökningen visar att <strong>kommun</strong>ens invånare är<br />
nöjda med <strong>Huddinge</strong> som plats att leva och bo på. Flertalet<br />
av nämndernas brukarundersökningar visar att invånarna<br />
även är nöjda med <strong>kommun</strong>ens tjänster, vilket också stöds<br />
av resultatet i medborgarundersökningen. Olika satsningar<br />
görs för att information och service ska bli mer tillgänglig<br />
för invånarna, via <strong>kommun</strong>ens webbplats och servicecenter<br />
men även via informationstavlor och utskick. Nämndernas<br />
bedömning varierar från godtagbar till mycket god. Sammantaget<br />
bedöms måluppfyllelsen för målet nöjda invånare<br />
vara god.<br />
Hållbar samhällsutveckling<br />
Kommunens nämnder redovisar god eller i ett fall godtagbar<br />
måluppfyllelse när det gäller hållbar samhällsutveckling. Insatser<br />
kring generella och riktade uppdrag har överlag utförts<br />
väl. Måluppfyllelsen för hållbar samhällsutveckling bedöms<br />
vara god i <strong>kommun</strong>en som helhet.<br />
Inriktningsbeslut för ny översiktsplan fattades under våren<br />
2011. Alla nämnder har arbetat aktivt med miljöfrågor under<br />
året och ett framgångsrikt arbete i nämnderna med att öka<br />
andelen ekologisk mat har utförts. Arbetet med en plan för<br />
ett hållbart <strong>Huddinge</strong> har varit ute på remiss under 2011 och<br />
kommer genomföras med ny inriktning under 2012. Arbetet<br />
med att företagen ska vara nöjda med <strong>kommun</strong>ens service<br />
överträffar uppställt mål för året. Jämställdhets- och områdesperspektiv<br />
blir alltmer integrerat i <strong>kommun</strong>ens styrdokument,<br />
men endast i enstaka fall har analyser av skillnader mellan<br />
exempelvis kön och olika geografiska områden börjat leda till<br />
åtgärder. Behöriga elever till gymnasieskolans nationella program<br />
från de <strong>kommun</strong>ala grundskolorna i <strong>Huddinge</strong> har ökat<br />
något, medan meritvärdet i åk 9 har sjunkit en aning. Dessa<br />
resultat ligger i linje med dem som finns i riket. Spridningen<br />
är fortfarande stor mellan skolorna. Betygsgenomsnittet i<br />
<strong>Huddinge</strong>s gymnasieskolor har ökat marginellt jämfört med<br />
förra året och ligger nära rikets resultat.<br />
Attraktiv arbetsgivare<br />
Måluppfyllelsen inom målet Attraktiv arbetsgivare är godtagbar.<br />
Detta baserat på en samlad bedömning av nämndernas<br />
måluppfyllelse som varierar från godtagbar till mycket god.<br />
Resultatet av medarbetarenkäten visar höga värden även om<br />
<strong>kommun</strong>en backat lite. Kommunen har tydliga ledare och<br />
delaktiga medarbetare. Den totala sjukfrånvaron har minskat<br />
och påverkar också bedömningen av måluppfyllelse.<br />
Vision:<br />
Delaktighet<br />
ATTRAKTIV<br />
ARBETSGIVARE<br />
HÅLLBAR<br />
SAMHÄLLS-<br />
UTVECKLING<br />
NÖJDA<br />
INVÅNARE<br />
EFFEKTIVA<br />
PROCESSER<br />
SUND<br />
EKONOMI<br />
Profil:<br />
Kunskap berikar<br />
Sund ekonomi<br />
Nämndernas utfall i förhållande till budget visar ett nollresultat<br />
2011. Nämnderna har sammantaget redovisat överskott<br />
sex av de senaste sju åren. Förskolenämnden bedömer sin<br />
måluppfyllelse som svagt godtagbar och övriga nämnder<br />
bedömer sin måluppfyllelse som god eller mycket god.<br />
Kommunens resultat är positivt, inklusive som exklusive<br />
exploatering, och konsolideringen för de tre senaste åren<br />
ligger klart över den reala utvecklingen av det egna kapitalet.<br />
Kommunen är fortsatt etta vid en jämförelse av Södertörns<br />
<strong>kommun</strong>ers finansiella nyckeltal. Måluppfyllelsen för sund<br />
ekonomi är över den planerade nivån och bedöms därför som<br />
mycket god för 2011.<br />
Effektiva processer<br />
Det strategiska målet effektiva processer fokuserar på hur<br />
verksamheten organiseras, bedrivs och utvecklas för att producera<br />
de <strong>kommun</strong>ala tjänsterna. Alla nämnder utom en har<br />
bedömt måluppfyllelsen som god. Kommunstyrelsen (KS)<br />
har bedömt sin måluppfyllelse som godtagbar. Ett ökat fokus<br />
på processorientering av verksamheten märks dock och flera<br />
nämnder har kommit långt med mål och mått som tydliggör<br />
nämndens ambitioner för målet effektiva processer, även<br />
om det fortfarande saknas både mål och mått på flera håll.<br />
Genomförda åtgärder ligger i linje med förväntningar och<br />
planer för perioden och <strong>kommun</strong>ens samlade måluppfyllelse<br />
bedöms som god.<br />
Sammanvägd bedömning<br />
Bedömningar för respektive mål på <strong>kommun</strong>nivå, tillsammans<br />
med nämndernas bedömningar av måluppfyllelse som<br />
underlag - god för samtliga nämnder - ger den samlade bedömningen<br />
att <strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> har en god måluppfyllelse<br />
för 2011. God betyder att måluppfyllelsen ligger i nivå med<br />
vad som var planerat för året.<br />
4 5
Kommundirektörens kommentar<br />
NÖJDA INVÅNARE<br />
Vi arbetar kontinuerligt med att förbättra<br />
Så får ännu fler glädje av biblioteken<br />
Jag känner mig stolt och glad över att det går bra för <strong>Huddinge</strong><br />
<strong>kommun</strong>. Bokslutet visar på starka siffror och måluppfyllelsen<br />
är överlag mycket god. En viktig förklaring till<br />
det positiva resultatet är att skatteintäkterna har varit fortsatt<br />
starka under 2011 samtidigt som vi haft bra kontroll över vår<br />
ekonomi.<br />
Blickar vi utanför våra gränser kan jag konstatera att vi står<br />
oss mycket bra jämfört med många andra <strong>kommun</strong>er i länet<br />
och i övriga Sverige. Vi har en stark ambition att verkligen<br />
göra vårt bästa för skattepengarna och arbetar kontinuerligt<br />
med att förbättra vårt arbete och effektivisera där det är möjligt.<br />
En viktig del i detta arbete är det fokus vi haft under året<br />
på att lansera nya e-tjänster som förenklar kontakterna via<br />
Internet.<br />
<strong>Huddinge</strong> är en av de orter i Sverige som växer snabbast<br />
och vi ser även att etableringar av nya företag ökar hela tiden.<br />
Tillväxten gör att <strong>Huddinge</strong> passerar 100 000 invånare under<br />
2012 och det ska vi fira ordentligt!<br />
Varje år sker olika typer av undersökningar om hur invånarna<br />
upplever servicen och de enskilda verksamheterna.<br />
Genomgående visar dessa undersökningar ett mycket gott<br />
resultat. Visst finns det områden i verksamheterna som måste<br />
förbättras, men på det hela taget trivs människor och företag<br />
här och ger <strong>kommun</strong>en ett gott betyg.<br />
Från våra verksamheter kommer många glädjande rapporter.<br />
Våra bibliotek visar överlag höga besökssiffror, där Segeltorp<br />
särskilt sticker ut med 53 procent fler utlån och över 80<br />
procent fler besök under 2011 jämfört med 2010.<br />
Kortare handläggningstider för bygglov har gett nöjdare<br />
kunder. Extra roligt är att <strong>Huddinge</strong> av Stockholm Business<br />
Alliance, rankades som bästa <strong>kommun</strong> i Stockholm avseende<br />
miljötillsyn.<br />
En stor och viktig del av verksamheten handlar om äldreomsorg<br />
och olika former av social verksamhet. Under 2011<br />
har vi särskilt fokuserat på att utveckla maten och måltidsmiljön<br />
på våra äldreboenden och att uppmuntra seniorer till<br />
ett aktivt och hälsosamt liv. Inom det sociala området har<br />
framför allt kvinnofridsteamet utvecklat sin verksamhet. Jag<br />
vill också passa på att uppmärksamma att familjecentralen<br />
i Skogås och ungdomsmottagningen blev HBT-certifierade<br />
under året.<br />
Inom skolverksamheterna har ett mycket stort arbete genomförts<br />
av alla medarbetare för att skapa verklighet av den<br />
nya skollagen och de nya läroplanerna. Genom denna delaktighet<br />
står våra skolor och förskolor väl rustade för framtiden.<br />
Ambitionerna att förbättra för invånare och företagare<br />
fortsätter givetvis under 2012. Håll dig uppdaterad på vår<br />
webbplats huddinge.se som nylanserades i höstas!<br />
Vesna Jovic<br />
Kommundirektör<br />
Lätt att hitta, lätt att låna, få fler att se vad biblioteken har att<br />
erbjuda. En förbättrad webbplats, fler e-tjänster och ett arbete<br />
med att intressera alla nyinflyttade barnfamiljer är bara några<br />
hållplatser längs vägen att visa Bibliotek <strong>Huddinge</strong>s bredd.<br />
– E-böcker har fått ett rejält uppsving, säger Linn Samuelsson,<br />
webbansvarig bibliotekarie.<br />
Hon har ägnat mycket tid åt att göra webbplatsen<br />
bibliotek.huddinge.se lättillgänglig och användarvänlig. Fler<br />
ska kunna få mer och bättre service hemifrån, vid den egna<br />
datorn, via mobilen eller läsplattan.<br />
– Men det primära är fortfarande våra bastjänster – att<br />
beställa och låna om böcker.<br />
Än visar inte statistiken hur stor roll bibliotekens webbplats<br />
spelar för att nå nya grupper, vare sig de är nyinflyttade, eller<br />
<strong>Huddinge</strong>bor som tidigare inte lagt märke till allt biblioteken<br />
kan hjälpa till med. Däremot talar besökssiffrorna på<br />
bibliotek.huddinge.se ett tydligt språk: Allt fler går in där för<br />
att använda sig av tjänster som att låna om böcker, göra reservationer,<br />
låna e-böcker och liknande.<br />
Nu finns också en app till mobilen, My Library, som gör<br />
det möjligt att var du än befinner dig söka till exempel nyinkomna<br />
böcker direkt i mobilen. Det är också en väg för <strong>Huddinge</strong>s<br />
invånare, att med ett bibliotekskort kunna nå alla sex<br />
biblioteken med hela dess utbud, 24 timmar om dygnet.<br />
Två nya tjänster introducerades hösten 2011 på webbplatsen:<br />
Bokväljaren – med din egen personliga profil går det att få<br />
lästips i den genre du för tillfället är mest intresserad av.<br />
Musikwebben – med den går det att låna ner musik till din<br />
egen dator i sju dagar och lyssna utan den vanliga webbens<br />
avbrott för ”ett meddelande från våra sponsorer”.<br />
Linn har arbetat mycket med webben, men ser inte att det<br />
jobbet skulle stå i kontrast mot att vara bibliotekarie av mer<br />
traditionellt slag. Boken, datorn och webben går idag verkligen<br />
hand i hand. Med en uppslagen bok, en dator och ett<br />
trådlöst nätverk har alla en hel värld av kunskap att söka i.<br />
– Jag ser webben som ett verktyg i arbetet med att främja<br />
människors läslust. Vi vill ju få fler att läsa. Kärnan i vårt<br />
arbete är att strukturera och göra information tillgänglig<br />
för människor, då är ju webb och sociala medier de perfekta<br />
verktygen och naturliga för oss att använda.<br />
Idag är biblioteken också inriktade mer mot exempelvis<br />
sociala medier.<br />
För att nå fler finns en ny, enhetlig grafisk profil för Bibliotek<br />
<strong>Huddinge</strong>. Tanken med den är att samla alla folkbibliotek<br />
under ett varumärke, lätt att känna igen. En annan aktivitet<br />
är en e-kampanj, som ska nå alla invånare. Idag med hårdare<br />
konkurrens från andra intressen, gäller det att också<br />
marknadsföra vad man har att erbjuda. Dit hör förutom alla<br />
tryckta böcker och andra skrifter, drygt 5 000 ljudböcker på<br />
mer än 18 språk, filmer i tusental, tv-spel, diverse databaser<br />
och över sju miljoner låtar inom olika genrer. En av höstens<br />
mest omtalade artister, Laleh, finns representerad med 140<br />
låtar, och Miles Davis med 8 830. Allt bara några knapptryck<br />
bort i din mobil eller dator!<br />
Linn Samuelsson är en av de som under fjolåret arbetade mycket med att göra biblioteken mer tillgängliga för allt fler.<br />
6 7
NÖJDA INVÅNARE<br />
Ökad valfrihet och modernare service<br />
MÅL MÅTT MÄTRESULTAT 2011 (2010)<br />
Bra att leva och bo i <strong>Huddinge</strong> Nöjd-Region-Index 60 (62)<br />
God <strong>kommun</strong>al verksamhet<br />
Nöjd-Medborgar-Index<br />
Föräldrar nöjda med förskolan, %<br />
Elever nöjda med skolan tidigaredel, %<br />
Elever nöjda med skolan senaredel, %<br />
Elever nöjda med gymnasieskolan, %<br />
Kunder nöjda med äldreomsorgen, %<br />
Brukare nöjda med socialnämndens verksamheter, index<br />
Inflytande i vardagen Nöjd-Inflytande-Index 43 (45)<br />
Valfrihet med kvalitet<br />
Antalet valfrihetssystem<br />
Förskolebarn hos annan utförare, %<br />
Grundskoleelever hos annan utförare, %<br />
Gymnasieelever hos annan utförare, %<br />
Hemtjänsttagare hos annan utförare, %<br />
Medborgarundersökningen visar att <strong>kommun</strong>ens invånare är<br />
nöjda med <strong>Huddinge</strong> som plats att leva och bo på. Flertalet<br />
av nämndernas brukarundersökningar visar att invånarna<br />
även är nöjda med <strong>kommun</strong>ens tjänster, vilket också stöds<br />
av resultatet i medborgarundersökningen. Olika satsningar<br />
görs för att information och service ska bli mer tillgänglig<br />
för invånarna, via <strong>kommun</strong>ens webbplats och servicecenter<br />
men även via informationstavlor och utskick. Nämndernas<br />
bedömning varierar från godtagbar till mycket god. Sammantaget<br />
bedöms måluppfyllelsen för målet nöjda invånare<br />
vara god.<br />
Bra att leva och bo i <strong>Huddinge</strong><br />
Invånarna är som helhet nöjda med <strong>Huddinge</strong> som plats<br />
att bo och leva på, med index 60 av 100 i Statistiska centralbyråns<br />
(SCB) medborgarundersökning. Resultatet är dock<br />
lägre än genomsnittsresultatet för deltagande <strong>kommun</strong>er av<br />
samma storlek (fler än 50 000 invånare), men ligger i nivå<br />
med resultatet för Södertörns<strong>kommun</strong>erna. Betygen för arbetsmöjligheter<br />
är högre jämfört med jämnstora <strong>kommun</strong>er,<br />
medan betygen för kommersiellt utbud och fritidsmöjligheter<br />
är lägre jämfört med samma grupp. Inom områdena arbetsmöjligheter<br />
och utbildningsmöjligheter har <strong>Huddinge</strong> högst<br />
betyg bland Södertörns<strong>kommun</strong>erna.<br />
<strong>Huddinge</strong>s resultat har inte förändrats nämnvärt sedan<br />
mätningarna påbörjades 2007. Det finns inga säkerställda<br />
skillnader i svaren mellan män och kvinnor.<br />
God <strong>kommun</strong>al verksamhet<br />
SCB:s undersökning visar att invånarna är nöjda med <strong>kommun</strong>ens<br />
verksamheter (index 57). Vatten och avlopp är fortsatt<br />
det enda område som invånarna är mycket nöjda med.<br />
Äldreomsorgen fick ett säkerställt högre betyg än övriga <strong>kommun</strong>er<br />
i samma storlek medan frågor om räddningstjänst,<br />
gång- och cykelvägar, kultur, renhållning och sophämtning fick<br />
lägre. Betygen är dock i nivå med Södertörns<strong>kommun</strong>ernas<br />
resultat.<br />
Biblioteksverksamheten får ett mycket högt betyg medan<br />
57 (55)<br />
Totalt 93, Föräldrar till flickor 93, Föräldrar till pojkar 93<br />
Totalt 90, Flickor 92, Pojkar 88<br />
Totalt 77, Flickor 79, Pojkar 76<br />
Totalt 87, Flickor 90, Pojkar 85<br />
Totalt 78 (73), Kvinnor 78 (73), Män 77 (74)<br />
Totalt 78 (83), Kvinnor 81 (85), Män 76 (85)<br />
7 (6 )<br />
26 (26)<br />
17 (18)<br />
49 (42)<br />
42 (15)<br />
invånarna är mindre nöjda med andra kulturaktiviteter såsom<br />
utställningar, konstverksamhet, teaterföreställningar<br />
och konserter. Kulturskolans elevundersökning visar att 72<br />
procent av eleverna är helt nöjda med verksamheten och 24<br />
procent ganska nöjda.<br />
Föräldraenkäten 2011 visar att 93 procent av föräldrarna är<br />
nöjda med verksamheten i sitt barns förskola. Inom grundskolan<br />
är 90 procent av eleverna inom tidigaredelen och 77<br />
procent inom senaredelen nöjda. Gymnasieskolans elevenkät<br />
visar att 87 procent är nöjda med verksamheten i sin skola<br />
och 69 procent med sitt studieresultat. Inom grundläggande<br />
vuxenutbildning är 88 procent nöjda med skolan och inom<br />
gymnasial vuxenutbildning är 76 procent nöjda. 79 procent<br />
av eleverna som läser svenska för invandrare är nöjda med<br />
verksamheten, vilket är en fortsatt försämring jämfört med<br />
åren innan.<br />
Socialnämndens brukare är fortsatt nöjda med tillgänglighet,<br />
bemötande, delaktighet och innehåll i erhållna tjänster,<br />
även om värdena har försämrats. Sämst betyg ger brukarna<br />
tillgängligheten, där 72 procent svarar att de är nöjda. Bäst<br />
betyg får bemötandet, där 80 procent är nöjda. Kvinnor är<br />
mer nöjda än män.<br />
Äldreomsorgens brukarundersökning 2011 pekar på<br />
ökad nöjdhet med hemtjänst, servicehus och särskilda boenden<br />
medan biståndskansliet har fått något sämre resultat.<br />
Resultaten för delaktighet och individuella tjänster visar en<br />
positiv trend över tid. Betyget för delaktighet (7,8 av 10) är<br />
det som ökat mest under året och det kan vara ett resultat av<br />
en satsning på brukarnas genomförandeplaner där delaktighet<br />
är en viktig faktor. Högst betyg har bemötande fått (8,7).<br />
I Socialstyrelsens nationella undersökning av äldreomsorg<br />
har <strong>Huddinge</strong> fått ett bättre resultat än förra året, men ligger<br />
fortfarande lågt totalt sett, tillsammans med landets andra<br />
större <strong>kommun</strong>er.<br />
Invånarna är nöjda med kultur- och fritidsutbudet (index<br />
60) och kännedomen om kultur- och fritidsutbudet är god<br />
(index 61). Biblioteken har ökat antalet öppethållandetimmar<br />
och en kultur- och fritidsguide har distribuerats till samtliga<br />
hushåll.<br />
Invånarna har fått förbättrad information om pågående<br />
samhällsbyggnadsprojekt i form av information på <strong>kommun</strong>ens<br />
webbplats, informationstavlor, möten och utdelning<br />
av informationslappar till boende. Radonmätning av alla<br />
förskolor och skolor har genomförts där alla enheter låg under<br />
gränsvärdet. Bygglovsavdelningen har effektiviserat sina<br />
handläggningsprocesser och därmed kortat handläggningstiderna,<br />
vilket gett nöjdare kunder och bättre resultat i brukarundersökningen.<br />
Inflytande i vardagen<br />
Invånarna ger <strong>kommun</strong>en godkänt vad gäller möjligheten till<br />
inflytande (index 43), vilket är i nivå med både snittet för deltagande<br />
<strong>kommun</strong>er och snittet för Södertörns<strong>kommun</strong>erna.<br />
Tillgängligheten till <strong>kommun</strong>ens verksamheter är viktig för<br />
att uppnå målet om nöjda invånare. I medborgarundersökningen<br />
ger invånarna <strong>kommun</strong>en godkänt på frågan om hur<br />
nöjda de är med möjligheten att komma i kontakt med politikerna<br />
(betyg 5,2 av 10). Invånarna är något mer nöjda med<br />
möjligheten att komma i kontakt med <strong>kommun</strong>ens medarbetare<br />
(betyg 6,2), och bemötandet vid kontakten (betyg 6,6).<br />
För att öka tillgängligheten för invånarna och ge en ännu<br />
bättre service öppnas ett servicecenter under första kvartalet<br />
2012. Under 2011 lanserades nya huddinge.se. Webbplatsen<br />
ger en modern och positiv bild av <strong>Huddinge</strong> som ort och<br />
synliggör <strong>kommun</strong>ens alla fördelar. Via sociala medier kan<br />
invånarna följa <strong>kommun</strong>ens arbete inom en rad områden,<br />
bland annat twittras det regelbundet om snöröjningen. Under<br />
året har utvecklingen av e-tjänster fortsatt. Sammanlagt<br />
finns idag 13 e-tjänster och en portal som inkluderar samtliga<br />
blanketter.<br />
För att invånarna ska ha möjlighet att tycka till om <strong>kommun</strong>en<br />
finns en gemensam klagomålshantering på huddinge.se.<br />
I flera verksamheter finns även blanketten ”Hjälp oss att bli<br />
bättre” väl synlig för brukarna. Social- och äldreomsorgsförvaltningen<br />
arbetar med att tydligt visa när, hur och i vad brukarna<br />
kan vara delaktiga. Bland annat har en informationsbroschyr<br />
om kundens rätt att vara delaktig tagits fram.<br />
Förskolan arbetar mycket med envägs<strong>kommun</strong>ikation i<br />
form av information till föräldrarna om vad som händer på<br />
förskolan. De har konstaterat att det finns goda utvecklingsmöjligheter<br />
och att andra former av <strong>kommun</strong>ikation kan<br />
användas för att öka delaktigheten. Bland annat har föräldrar<br />
tillsammans med personal hjälpt till att ta fram riktlinjer för<br />
utvecklingssamtal.<br />
NÖJDA INVÅNARE<br />
Valfrihet med kvalitet<br />
<strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> har sju olika valfrihetssystem som numera<br />
omfattar stora delar av verksamheten. Andelen invånare<br />
som valt annan utförare har under året ökat något inom<br />
gymnasieskolan men framförallt inom hemtjänsten där 42<br />
procent valt en annan utförare jämfört med 15 procent förra<br />
året. Det finns tolv utförare av hemtjänst för personer över 65<br />
år att välja mellan, två har tillkommit under året.<br />
I <strong>Huddinge</strong> finns 70 <strong>kommun</strong>ala förskolor och 37 godkända<br />
fristående förskolor, samt 27 <strong>kommun</strong>ala grundskolor och<br />
fem fristående. Det finns även fyra <strong>kommun</strong>ala gymnasieskolor<br />
och en fristående gymnasieskola.<br />
Under 2011 fick 68 procent av de placerade barnen i<br />
<strong>kommun</strong>al förskola sitt förstahandsval. Motsvarande siffra<br />
för fristående förskolor var 65 procent och för <strong>kommun</strong>ala<br />
familjedaghem 51 procent. Andelarna varierar mycket mellan<br />
olika områden. 81 procent av ungdomarna i <strong>kommun</strong>ens<br />
gymnasieskolor kom in på sitt förstahandsval. 74 procent av<br />
ungdomarna som sökte gymnasieskola utanför <strong>Huddinge</strong><br />
kom in på sitt förstahandsval.<br />
När invånarna står inför val av utförare är det viktigt att de<br />
erbjuds relevant och neutral information om samtliga valbara<br />
utförare i syfte att underlätta valsituationen. Tjänsten Jämför<br />
service lanseras i februari 2012, först ut är förskolorna där sju<br />
olika indikatorer ska ge en sammanfattande bild av respektive<br />
förskola.<br />
Likabehandling<br />
Social- och äldreomsorgsnämnderna har köpt in ett nytt enkätverktyg<br />
riktat till personer med kognitiva funktionshinder<br />
som tidigare inte har kunnat svara på enkäter.<br />
Miljö- och samhällsbyggnadsnämnderna har fortsatt sitt<br />
arbete med att bygga om busshållplatser och övergångsställen<br />
samt satt ut bänkar och sänkt kantstenar vid gathörn.<br />
Kommunen var medarrangör av fritidsmässan<br />
minifritid.nu, en mässa för personer med funktionsnedsättning,<br />
som bjöd på prova-på-verksamhet, information och<br />
uppvisningar.<br />
Biblioteket i Vårby arrangerade en mässa med lättlästa<br />
böcker, högläsning, underhållning och utställningar. I Skogås<br />
arrangerades en dyslexikväll i samarbete med Dyslexiförbundet.<br />
Med stöd av statliga bidrag har finskspråkig litteratur<br />
köpts in, och biblioteken i Trångsund och Skogås anordnade<br />
en finsk vecka med författarbesök, utställning av finsk litteratur<br />
och besök av Finska Riksteatern.<br />
Väsentliga delar på nya huddinge.se har översatts till finska,<br />
engelska samt formatet Lättläst.<br />
8 9
hållbar samhällsutveckling<br />
hållbar samhällsutveckling<br />
Rädda Barnen lyfte de unga på Demokratidagarna<br />
Steg för en hållbar samhällsutveckling<br />
Rädda Barnen deltog under <strong>Huddinge</strong>s Demokratidagar<br />
2011, de första i sitt slag, med en färsk undersökning som<br />
visar hur ungdomar ser på sin tillvaro.<br />
– Vi hade bra diskussioner, och fick god kontakt med politiker<br />
och andra besökare. Programmet var mycket lyckat, vi<br />
ställer gärna upp igen.<br />
Anna-Lisa Brandberg, mångårig ordförande för Rädda<br />
Barnen i <strong>Huddinge</strong>, berättar om organisationens programpunkt<br />
på Demokratidagarna i oktober 2011.<br />
– Det var ett strålande tillfälle att möta både politiker och<br />
invånare. Vårt arbete, som utgår ifrån FN:s barnkonvention,<br />
är dels att ta reda på hur barns och ungdomars tillvaro ser ut,<br />
dels att påverka utifrån det.<br />
Besökarna på demokratidagarna fick en nyttig genomgång av<br />
hur grundskole- och gymnasieelever i <strong>kommun</strong>en ser på sin<br />
situation, att vara ung, och att få göra sin röst hörd.<br />
Anna-Lisa och hennes kollegor berättade att 63 procent av<br />
eleverna i 6:an, 8:an och första året i gymnasiet inte hört talas<br />
om Barnkonventionen, att 57 procent är oroliga för att misslyckas<br />
i skolan, samt att 73 procent tycker att politiker inte<br />
lyssnar på barnen.<br />
– Trygghet och inflytande är två mycket viktiga punkter i<br />
barnkonventionen och i högsta grad en fråga om demokrati,<br />
säger Anna-Lisa.<br />
Fler belysande siffror är att 27 procent är rädda på bussen,<br />
17 procent oroar sig för familjens ekonomi, och 23 procent<br />
oroar sig för att bli deprimerade.<br />
Undersökningen visar att otryggheten för de unga ökat kraftigt<br />
också hemma i bostadsområdet på kvällen, där hela 15<br />
procent av flickorna och fem procent av pojkarna känner sig<br />
otrygga. 19 procent av flickorna och 14 procent av pojkarna<br />
är även oroliga för våld från jämnåriga.<br />
Rädda Barnen vill nu ta reda på ännu mer om hur Barnkonventionen<br />
används i <strong>Huddinge</strong>. Anna-Lisa ser det som<br />
en demokratifråga och en fråga om ett hållbart samhälle.<br />
Hon vill vara med och påverka, för barnens skull, och se till<br />
att Barnkonventionen och de unga själva verkligen kommer<br />
med i samhällsbyggandet. En begränsning är att Rädda Barnens<br />
arbete till största delen är ideellt och varken krafter eller<br />
pengar räcker till allt. Men mycket kan bli synligt ändå, och<br />
då är Demokratidagarna en utmärkt kanal för att nå både allmänt<br />
intresserade och de som konkret arbetar med frågorna.<br />
Vad gäller likvärdiga möjligheter har Anna-Lisa sin åsikt klar:<br />
– Hur når vi pojkarna? Flickor har numera större studiemotivation.<br />
Hur når vi dem som kommit hit utan att kunna<br />
svenska? Språkinlärning måste börja tidigt och likvärdiga<br />
möjligheter kostar pengar. Vi får inte förtiga att stora grupper<br />
behöver extra stöd.<br />
– Vi ser utifrån erfarenheterna att även då det extra stödet<br />
kostar pengar, som kan vara svåra att få fram, är kostnaden<br />
liten jämfört med när någon redan som ung hamnar i utanförskap.<br />
Då kan det bli rejält dyrt för samhället – och en svår<br />
förlust för individen.<br />
MÅL MÅTT SENASTE MÄTRESULTAT<br />
God representativ demokrati<br />
Positivt företagsklimat för<br />
fler jobb<br />
Kunskap och livslångt lärande<br />
Andel förtroendevalda som är nöjda med<br />
arbetsförutsättningarna (politikerenkät)<br />
Andel invånare som kan tänka sig att arbeta politiskt<br />
i <strong>kommun</strong>en - %<br />
Placering i Svenskt näringslivs mätning<br />
Andel nöjda i företagarenkät. SBAs<br />
serviceundersökning, (Nöjdkundindex, max = 100)<br />
Behöriga till gymnasieskolans nationella program från<br />
de <strong>kommun</strong>ala skolorna i <strong>Huddinge</strong> - %<br />
Elever i gymnasieskolan med slutbetyg efter 4 år, exkl.<br />
individuella programmet - %<br />
Genomsnittlig betygspoäng för elever med slutbetyg<br />
från de <strong>kommun</strong>ala skolorna i <strong>Huddinge</strong><br />
Elever med högskolebehörighet efter avslutad<br />
gymnasieutbildning - %<br />
4,2 (Skala 1–5)<br />
Kvinnor 4,2, Män 4,2<br />
20, 2011, 16, 2010,<br />
Kvinnor 17 (15), Män 23 (18)<br />
112:e plats i landet 2011 (2010 87:e plats)<br />
(2009 70:e plats) (2008 104:e plats)<br />
NKI 72 (2011) (70, 2009) (69, 2007)<br />
Medel deltagande <strong>kommun</strong>er: NKI 66<br />
88,6 år 2011 Flickor 89,3 Pojkar 87,9,<br />
(88,4 år 2010), (89,5 år 2009), (87,9 år 2008)<br />
84 år 2011 Flickor 86 Pojkar 82, (84 år 2010 Flickor<br />
83 Pojkar 84), (75 år 2009), (75 år 2008)<br />
14,0 år 2011 Flickor 14,4 Pojkar 13,5, (13,9 år 2010<br />
Flickor 14,7 Pojkar 13.3), (14,2 år 2009), (13,8 år 2008)<br />
84 år 2011 Flickor 86 Pojkar 82,<br />
(82 år 2010), (87 år 2009), (84 år 2008)<br />
Mångfald och jämställdhet Upplevd diskriminering i samhället -% Medel <strong>Huddinge</strong>: 7,<br />
Flemingsberg: 13, Vårby: 11, Skogås: 8, Trångsund: 7,<br />
Segeltorp: 4, Sjödalen-Fullersta: 4, Stuvsta-Snättringe: 3,<br />
Kvinnor 9, Män 4<br />
Ekosystem i balans<br />
Folkhälsa<br />
Totalt koldioxidutsläpp i <strong>kommun</strong>en, ton CO2<br />
(uppvärmning, transport, el)<br />
Fosforhalt och siktdjup i<br />
- Orlången<br />
- Trehörningen<br />
- Långsjön<br />
Självskattad hälsa vuxna<br />
Basåret 1990 var det knappt 6,0 ton/inv<br />
2008 var det 2,8 ton/inv<br />
2011: 57 µg/l, 2010: 64 µg/l, 2009: 70 µg/l, (2006: 67 µg/l)<br />
2011: 114 µg/l, 2010: 98 µg/l, 2009: 50 µg/l, (2006: 58 µg/l )<br />
2011: 28 µg/l, 2010: 32 µg/l, 2009: 35 µg/l, (2008: 43 µg/l)<br />
(index max 100)<br />
Medel <strong>Huddinge</strong>: 65,<br />
Segeltorp: 74, Trångsund: 71, Stuvsta-Snättringe: 68, Skogås:<br />
68, Flemingsberg: 66, Sjödalen-Fullersta: 61, Vårby: 56.<br />
Index 63 för Kvinnor, index 68 för Män<br />
Självskattad hälsa unga<br />
Medel <strong>Huddinge</strong>: 62,<br />
Stuvsta-Snättringe: 65, Segeltorp: 65, Flemingsberg: 62,<br />
Trångsund: 60, Skogås: 60, Vårby: 53, Sjödalen-Fullersta: 60.<br />
Index 54 för Flickor, index 68 för Pojkar,<br />
(Index 60 för Flickor, index 72 för Pojkar 2008)<br />
Anna-Lisa Brandberg har<br />
under många år spelat stor<br />
roll genom sitt arbete för de<br />
unga – som lärare, som<br />
rektor, som ordförande i<br />
Rädda Barnen. I höstas fick<br />
hon <strong>kommun</strong>ens pris för<br />
Jämställdhet och mångfald.<br />
Kommunens nämnder redovisar god eller i ett fall godtagbar<br />
måluppfyllelse när det gäller hållbar samhällsutveckling. Insatser<br />
kring generella och riktade uppdrag har överlag utförts<br />
väl. Måluppfyllelsen för hållbar samhällsutveckling bedöms<br />
vara god i <strong>kommun</strong>en.<br />
Inriktningsbeslut för ny översiktsplan fattades under våren<br />
2011. Alla nämnder har arbetat aktivt med miljöfrågor under<br />
året och ett framgångsrikt arbete i nämnderna med att öka<br />
andelen ekologisk mat har utförts. Arbete med en plan för<br />
ett hållbart <strong>Huddinge</strong> har varit ute på remiss under 2011 och<br />
kommer genomföras med ny inriktning under 2012. Arbetet<br />
med att företagen ska vara nöjda med <strong>kommun</strong>ens service<br />
överträffar uppställt mål för året. Jämställdhets- och områdesperspektiv<br />
blir alltmer integrerat i <strong>kommun</strong>ens styrdokument,<br />
men endast i enstaka fall har analyser av skillnader<br />
mellan kön, ålder och olika geografiska områden börjat leda<br />
till åtgärder. Behöriga elever till gymnasieskolans nationella<br />
program från de <strong>kommun</strong>ala grundskolorna i <strong>Huddinge</strong> har<br />
ökat något, medan meritvärdet i åk 9 har sjunkit en aning.<br />
Dessa resultat ligger i linje med dem som finns i riket. Spridningen<br />
är fortfarande stor mellan skolorna. Betygsgenomsnittet<br />
i <strong>Huddinge</strong>s gymnasieskolor har ökat marginellt jämfört<br />
med förra året och ligger nära rikets resultat.<br />
10 11
hållbar samhällsutveckling<br />
hållbar samhällsutveckling<br />
God representativ demokrati<br />
För att demokratin ska fungera är det avgörande att skapa<br />
goda förutsättningar för de förtroendevalda. I senaste politikerenkäten<br />
gav politikerna sina arbetsförutsättningar betyget<br />
4,2 av 5. Vid tre olika tillfällen under 2011 genomfördes<br />
utbildningar där samtliga förtroendevalda bjudits in. Totalt<br />
deltog 150 förtroendevalda i utbildningen.<br />
Positivt är att fler invånare kan tänka sig att arbeta politiskt<br />
i <strong>kommun</strong>en, en ökning från 16 procent 2010 till 20 procent<br />
2011 enligt medborgarundersökningen. Män är i högre grad<br />
än kvinnor positiva (23 respektive 17 procent).<br />
På initiativ av demokrati- och mångfaldsberedningen anordnades<br />
2011 för första gången <strong>Huddinge</strong> Demokratidagar<br />
för dialog mellan förtroendevalda, invånare, föreningar och<br />
<strong>kommun</strong>ala verksamheter med flera. Föreläsningar, seminarier,<br />
workshops och debatter arrangerades i <strong>kommun</strong>ens<br />
olika områden.<br />
Positivt företagsklimat för fler jobb<br />
I Svenskt näringslivs ranking av <strong>kommun</strong>ernas näringslivsklimat<br />
har <strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> tappat 25 placeringar, från<br />
87e till 112e plats. I Stockholm Business Alliance´s undersökningsresultat<br />
där företagen ska vara nöjda med <strong>kommun</strong>ens<br />
kontakter, bemötande och service, överträffas uppställt mål<br />
för året.<br />
Mätningar av företagsklimatet visar att företagare som haft<br />
ärenden med <strong>kommun</strong>en ger högre betyg än de som inte haft<br />
det. Det visar på behovet av marknadsföring för att öka kunskapen<br />
om det företagsarbete som <strong>kommun</strong>en faktiskt gör.<br />
Kunskap och livslångt lärande<br />
Andelen elever med slutbetyg från gymnasiets Nationella<br />
program inom fyra år var 2011 för <strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> 81,7<br />
procent och inom fem år 83 procent. Betygsgenomsnittet<br />
i gymnasieskolorna har ökat marginellt jämfört med förra<br />
året och ligger nära rikets resultat (14,0 respektive 14,1). I ett<br />
genusperspektiv uppvisade betygsgenomsnitten för 2011 att<br />
pojkar (13,5) i <strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> ligger högre än för riket<br />
(+0,2 procent) medan betygssnittet för flickor (14,5) är lägre<br />
än för riket (-0,4 procent).<br />
Behöriga till gymnasieskolans nationella program från<br />
de <strong>kommun</strong>ala skolorna i <strong>Huddinge</strong> har ökat något, medan<br />
meritvärdet har sjunkit en aning. Differensen mellan pojkars<br />
och flickors meritvärde har minskat. Detta förklaras av<br />
flickornas sämre resultat. Resultaten ligger i linje med rikets.<br />
Spridningen är fortfarande stor mellan skolorna och gapet<br />
måste minska.<br />
Barn- och utbildningsförvaltningen har under 2011 fortsatt<br />
utveckla modersmålsundervisning och den modersmålsbaserade<br />
undervisningen. Ökningen beräknades till cirka 50<br />
grupper både i befintliga och nya språk. Förskolenämnden<br />
initierade under året ett forum för forskning och inspiration i<br />
språkarbetet och ska utveckla arbetet med hjälp av ”språkpiloter”<br />
på förskolorna.<br />
Mångfald och jämställdhet<br />
Befolkningsundersökningen visar att sju procent av <strong>Huddinge</strong>s<br />
invånare upplever sig diskriminerade i samhället.<br />
Högst är den upplevelsen i Flemingsberg med 13 procent<br />
jämfört med den lägsta noteringen i Stuvsta-Snättringe med<br />
tre procent. Nio procent av kvinnorna och fyra av männen<br />
har upplevt diskriminering.<br />
Inom förskole-, grundskole- och gymnasienämnden<br />
pågår arbete för att alla verksamheter ska ha en plan mot<br />
diskriminering och kränkande behandling som lever upp till<br />
lagkraven. Under det senaste läsåret har gymnasieelevernas<br />
kännedom om skolans likabehandlingsplaner ökat från 55<br />
procent till 59. Elevernas svar varierar mellan skolorna. Inom<br />
grundskolan har en arbetsgrupp under året kartlagt samt<br />
gett verksamheterna stöd och förutsättningar för arbetet mot<br />
diskriminering och kränkande behandling<br />
Samtliga nämnder har under 2011 fortsatt att jämställdhetsintegrera<br />
sina verksamheter i styrdokument och verksamhetsutveckling.<br />
Mätningar och kartläggningar pågår i flera nämnder,<br />
men endast i vissa fall har analyser lett till åtgärder.<br />
Under 2011 blev familjecentralen i Skogås landets första<br />
hbt-certifierade familjecentral.<br />
Ekosystem i balans<br />
Inriktningen av miljöarbetet mot ett långsiktigt hållbart<br />
samhälle genom att utveckla och samordna <strong>kommun</strong>ens<br />
strategiska miljöarbete löper enligt plan. Bland annat pågår<br />
arbetet med miljöutredningar på samtliga förvaltningar. Södertörnssamarbetet<br />
har utvidgats till att innehålla även miljöoch<br />
klimatfrågor. Genom stödet från energimyndigheten har<br />
<strong>kommun</strong>en fått extra medel för att arbeta med interna energioch<br />
klimatåtgärder.<br />
Kommunstyrelsen har under året fortsatt att utveckla den<br />
miljöanpassade upphandlingen. Ett första steg har tagits då<br />
flera <strong>kommun</strong>er på Södertörn har upphandlat en konsult för<br />
att genomföra en förstudie avseende samordnade varutransporter.<br />
Genom dialog med verksamheter och leverantörer har<br />
<strong>kommun</strong>styrelsens upphandlingsenhet arbetat för att öka<br />
andelen ekologiska livsmedel samt säsongsanpassade och<br />
närodlade råvaror. För 2011 kan följande siffror rapporteras<br />
(procent): förskola 37,1 grundskola 30,8, gymnasium<br />
30,9. För barn- och utbildningsförvaltningen ger det totalt<br />
32,6 procent under 2011. Motsvarande siffra för social- och<br />
äldreomsorgsförvaltningen är 23,5. För <strong>kommun</strong>en blir den<br />
sammanlagda andelen 31,1 procent.<br />
Ansvarsfullt bostadsbyggande<br />
<strong>Huddinge</strong> ska erbjuda ett varierat utbud av bostäder av olika<br />
karaktär med olika upplåtelseformer, främst genom att förtäta<br />
och komplettera befintlig bebyggelse. Takten i byggandet<br />
ska vara ansvarsfull och ske utifrån behov. Det är av högsta<br />
vikt att utbyggnaden av <strong>kommun</strong>al service går i takt med fler<br />
bostäder.<br />
Kommunstyrelsen upprättar och följer upp en projektplan för<br />
samhällsbyggnadsprojekt. Särskild uppmärksamhet har under<br />
2011 riktats på ungdomsbostäder och trygghetsbostäder.<br />
Planeringen för ungdomsbostäder i Trångsund är försenad,<br />
på grund av omfattande bullerutredningar.<br />
Folkhälsa<br />
Enligt rapporter finns det i <strong>Huddinge</strong> skillnader i hälsa mellan<br />
olika grupper (exempelvis kön) och <strong>kommun</strong>delar. Folkhälsoarbetet<br />
ska inriktas där folkhälsan sjunkit från en redan<br />
låg nivå och där det finns risk för fortsatt eller ökad ohälsa.<br />
<strong>Huddinge</strong> deltog 2011 i det nationella Health Cities -<br />
nätverket, ett ackrediterat WHO-nätverk, med fokus på frågor<br />
om hälsosam samhällsplanering.<br />
Under 2011 genomfördes en mängd insatser med god<br />
kvalitet för att stärka folkhälsan. Genom SamKraft samverkar<br />
<strong>kommun</strong>styrelsens förvaltning, social-, grundskole-, förskole-,<br />
och kultur- och fritidsförvaltningarna med polisen, mödraoch<br />
barnavårdscentralerna, samt barn- och ungdomspsykiatrin<br />
utifrån behoven i varje geografiskt område för att tidigt<br />
upptäcka och arbeta med barn som far illa.<br />
Resurscentrum för nyanlända (RCN) tillkom under 2011<br />
som stödfunktion inom barn-och utbildningsförvaltningen.<br />
Centrumet arbetar utifrån rutiner och riktlinjer för mottagande<br />
av nyanlända barn och elever i förskola, grundskola<br />
och gymnasium som togs fram under 2011.<br />
KomSamman erbjuder nyanlända familjer meningsfull<br />
aktivitet och möjlighet att bygga nya nätverk och skapa<br />
kontaktytor i samhället. Forskning om skyddsfaktorer för<br />
flyktingbarn visar att detta underlättar delaktighet i samhället<br />
och skapar förutsättningar för ett bättre psykiskt mående.<br />
Verksamheten är ett samarbete mellan RCN, barn- och<br />
utbildningsförvaltningen, kultur- och fritidsförvaltningen,<br />
<strong>Huddinge</strong> IF och Svenska kyrkan i Flemingsberg.<br />
12 13
attraktiv arbetsgivare<br />
Barnen behöver fler män i förskolan<br />
Ett gott chefskap ger engagerade medarbetare<br />
attraktiv arbetsgivare<br />
Förskolan behöver fler män. Det behövs fler än de cirka två<br />
procent, ungefär som riksgenomsnittet, som nu är barnskötare<br />
eller förskollärare i <strong>Huddinge</strong>. Nätverket för Män i förskolan<br />
arbetar hårt för att männen ska bli betydligt fler.<br />
Under en studieresa till Norge ifjol såg nätverket hur man<br />
där arbetat mot att nå 20 procent män. Barnen har rätten till<br />
båda könen. Inge Gustafsson, förskolechef för Nyckelpigan<br />
och Vallmon i Vårby gård är en av dem som ständigt har de<br />
här frågorna på agendan.<br />
– Vi vill att det ska vara lika naturligt att vara man som<br />
kvinna i förskolan, helt enkelt att den ska spegla samhället.<br />
I nätverket har männens oro för misstankar vid närhet till<br />
barnen diskuterats. Nu har de lyckats komma vidare i processen,<br />
lämnat vad som ett tag kallades ”pedofili-nojan” och kan<br />
prata framåtsyftande istället. Att synas utåt vid utbildningar,<br />
kanske redan vid intagningen till högskola och universitet,<br />
kan vara en väg att gå.<br />
– Vi märker att fler pappor kommer vid inskolningarna och<br />
i kontakterna med föräldrar kan vi också göra män i förskolan<br />
mer kända. När det blir fler män på arbetsplatserna, söker<br />
sig också fler män dit, resonerar Inge. Än så länge är det även<br />
ovanligt att han, en man, är förskolechef.<br />
– Jag tror att vi behöver nå de unga redan innan de väljer till<br />
gymnasiet. Alltså en första kontakt i grundskolan kring vad<br />
arbetet innebär.<br />
Den norska modellen MIB - ”menn i barnehagen” har satt<br />
målet till 20 procent män. Särskilt i norra Norge har det<br />
slagit väl ut med högre andel män. Idag handlar förskolan<br />
i Sverige mycket mer om kunskaper på barnens villkor och<br />
ett i grunden pedagogiskt förhållningssätt än tidigare. Det är<br />
värt att lyfta fram för att höja förskolans status när det redan<br />
är så svårt att rekrytera förskollärare. Idag är det faktiskt ett<br />
bristyrke. Varför inte låta fler få prova på i ett tidigt skede, till<br />
exempel unga grabbar, så att fler ser vad arbetet går ut på –<br />
barn behöver ju också manliga förebilder. En annan väg att gå<br />
är via de nätverk som studenterna har.<br />
– Sådana tillfällen kan vi ta tillvara på ett bättre sätt och<br />
berätta om hur förskolan arbetar idag, säger Inge.<br />
Nu är det inte enbart i <strong>Huddinge</strong> ett nätverk för män i förskolan<br />
förekommer. Ett sätt att nå ut till fler som kan tänka<br />
sig att arbeta i förskolan, är att samla nätverken i olika <strong>kommun</strong>er<br />
under en hatt och tillsammans bli en starkare röst som<br />
gör sig hörd. Det är så MIB i Norge har arbetat.<br />
Skolverket har fått i uppdrag av regeringen att ta reda på<br />
vilka insatser som har gjorts i Sverige för att öka andelen män<br />
i förskolan. I uppdraget ingår även att se hur de arbetat med<br />
frågan i andra länder.<br />
– Att män i förskolan synliggörs kan vara en nyckel till ännu<br />
fler män i förskolan, säger Inge.<br />
Så länge fortsätter han och de andra männen sina ansträngningar<br />
på hemmaplan med nätverket i <strong>Huddinge</strong>.<br />
Inge Gustafsson, förskolechef i Vårby gård vill<br />
gärna se betydligt fler män i förskolan. Det nätverk<br />
som finns arbetar sedan flera år med frågan.<br />
MÅL MÅTT MÄTRESULTAT 2011 (2010)<br />
Aktivt ledarskap Index medarbetarenkät Totalt: 68 (69) Kvinnor: 68 (68) Män: 68 (70)<br />
Aktivt medarbetarskap Index medarbetarenkät Totalt: 82 (83) Kvinnor: 84 (84) Män: 78 (79)<br />
Kompetensutveckling Index medarbetarenkät Totalt: 58 (58) Kvinnor: 59 (58) Män: 54 (55)<br />
Aktiv lönepolitik Index medarbetarenkät Totalt: 63 (62) Kvinnor: 65 (64) Män: 55 (54)<br />
Inflytande och delaktighet Index medarbetarenkät Totalt: 65 (63) Kvinnor: 67 (63) Män: 60 (63)<br />
God arbetsmiljö<br />
Index medarbetarenkät<br />
Korttidsfrånvaro (2-14 dgr)<br />
Total sjukfrånvaro<br />
Måluppfyllelsen inom målet Attraktiv arbetsgivare är godtagbar.<br />
Detta baserat på en samlad bedömning av nämndernas<br />
måluppfyllelse som varierar från godtagbar till mycket god.<br />
Resultatet av medarbetarenkäten visar höga värden även om<br />
<strong>kommun</strong>en backat lite. Kommunen har tydliga ledare och<br />
delaktiga medarbetare. Den totala sjukfrånvaron har minskat<br />
och påverkar också bedömningen av måluppfyllelse.<br />
Goda resultat i medarbetarenkäten<br />
Resultatet är fortsatt högt men något lägre jämfört med förra<br />
året. Index för Aktivt ledarskap har minskat, men är fortfarande<br />
relativt högt i jämförelse med andra <strong>kommun</strong>er och<br />
företag. Särskilt starka är resultaten på frågor om cheferna är<br />
tydliga med vad de förväntar sig av medarbetarna, är tillgängliga<br />
samt <strong>kommun</strong>icerar öppet och ärligt. 93 procent av medarbetarna<br />
uppger att de har haft planerings- och utvecklingssamtal.<br />
Det högsta ledarskapsindexet har kultur- och fritidsförvaltningen<br />
där 78 procent anser sig nöjda med sin chef.<br />
Även index för Aktivt medarbetarskap har minskat men är<br />
fortfarande högt.<br />
Kommunen är bra på att ta tillvara kunskaper och erfarenheter,<br />
medarbetarna känner sig engagerade i sitt arbete och<br />
tycker att de har ett meningsfullt arbete. Ansvarsområde och<br />
befogenheter är tydliggjorda och medarbetarna har god tillgång<br />
till den information de behöver för att kunna genomföra<br />
sina arbetsuppgifter. Förskolan uppnår i år 88, vilket är det<br />
högsta medarbetarskapsindexet.<br />
De viktigaste förbättringsområdena totalt sett är medarbetarnas<br />
möjlighet till kompetensutveckling samt att förebygga<br />
stress och hantera hög arbetsbelastning. Stress är därför ett<br />
område som prioriteras i det fortsatta arbetsmiljöarbetet.<br />
Analys av resultatet utifrån ett könsperspektiv har genomförts<br />
på nämndnivå. För <strong>kommun</strong>en som helhet noteras ett<br />
högre resultat bland kvinnorna än männen. Det är framförallt<br />
inom medarbetarskap och engagemang som det finns<br />
skillnader, där kvinnor i högre utsträckning är så kallade<br />
ambassadörer.<br />
Totalt: 53 (54) Kvinnor: 53 (54 Män: 53 (55)<br />
Totalt: 2,3 procent (2,3 procent) Kvinnor: 2,4 procent<br />
(2,4 procent) Män: 1,9 procent (1,9 procent)<br />
Totalt: 6,1 procent (6,5 procent) Kvinnor: 6,6 procent<br />
(7,0 procent) Män: 4,3 procent (4,2 procent)<br />
Jämställdhet och mångfald Index medarbetarenkät 62 (64) Kvinnor: 62 (64) Män: 59 (63)<br />
Sjukfrånvaron fortsätter att minska<br />
Den totala sjukfrånvaron fortsätter att minska och har minskat<br />
med fem procent under 2011. Förändringen gäller både<br />
kvinnor och män, även om det är främst kvinnors sjukfrånvaro<br />
som har minskat. Den största förändringen återfinns inom<br />
kultur- och fritidsförvaltningen där den totala sjukfrånvaron<br />
har minskat med 25 procent. Inom kultur- och fritidsförvaltningen<br />
har flera personalgrupper haft möjlighet att utnyttja<br />
ett massagepass per månad, främst i syfte att förebygga ryggoch<br />
nackbesvär. Förskolenämnden har den högsta totala<br />
sjukfrånvaron på 7,1 procent men fortsätter att minska sin<br />
sjukfrånvaro. Införandet av uppföljningssamtal bedöms ha<br />
bidragit till minskningen.<br />
Korttidsfrånvaron är på samma nivå som föregående år.<br />
Positivt är att äldreomsorgsnämnden, som haft relativt hög<br />
sjukfrånvaro, fortsätter att minska både sin korta och totala<br />
sjukfrånvaro. Äldreomsorgen har under året genomfört utbildning<br />
i skonsam arbetsteknik samt lyftbevisutbildningar.<br />
14 15
sund ekonomi<br />
Effektiva processer<br />
Måluppfyllelse över planerad nivå<br />
Processutveckling utifrån kundens behov<br />
Mål Mått Senaste mätresultat<br />
Budgethållning Nämndernas utfall i förhållande till budget (mnkr) 0 mnkr (+12 mnkr år 2010)<br />
Långsiktig balans Positivt utfall exklusive exploateringsvinst (mnkr)<br />
Konsolidering, genomsnittligt resultat i förhållande till eget kapital senaste<br />
treårsperioden (%)<br />
Kommunens placering, finansiell profil bland Södertörns<strong>kommun</strong>erna<br />
+134 mnkr 2008 (+196 mnkr 2010)<br />
4,1 (3,9 2010)<br />
1:a 2010 (1:a 2009)<br />
Successivt minskat<br />
skatteuttag<br />
Kommunalskatt (öre per skattekrona) 19,95, (19,95 2010)<br />
Södertörnssnitt 19,93<br />
Länssnitt: 19,17<br />
Nämndernas utfall i förhållande till budget visar ett nollresultat<br />
2011. Nämnderna har sammantaget redovisat överskott<br />
sex av de senaste sju åren. Förskolenämnden bedömer sin<br />
måluppfyllelse som svagt godtagbar och övriga nämnder<br />
bedömer sin måluppfyllelse som god eller mycket god.<br />
Kommunens resultat är positivt, inklusive som exklusive<br />
exploatering, och konsolideringen för de tre senaste åren<br />
ligger klart över den reala utvecklingen av det egna kapitalet.<br />
Kommunen är fortsatt etta vid en jämförelse av Södertörns<br />
<strong>kommun</strong>ers finansiella nyckeltal. Måluppfyllelsen för sund<br />
ekonomi är över den planerade nivån och bedöms därför som<br />
mycket god för 2011.<br />
Budgethållning<br />
Nämndernas utfall i förhållande till budget visar ett nollresultat<br />
(-0,2 mnkr) med en budgetomslutning om 4 285 mnkr.<br />
Fem av nio nämnder har klarat målet om ett nollresultat.<br />
Övriga nämnder har små negativa avvikelser. Grundskolenämnden<br />
har fortfarande enheter utan ekonomi i balans.<br />
Eftersom grundskolan är den största verksamheten är det av<br />
stor vikt för <strong>kommun</strong>ens totala budgethållning att nämnden<br />
har en balanserad budget.<br />
Samhällsbyggnadsnämndens underskott (-6 mnkr) orsakades<br />
av en svår vinter, och är inte ett strukturellt underskott.<br />
Övriga verksamheter visar sammantaget positivt utfall.<br />
Förskolenämndens resultat (-5 mnkr) beror främst på ökade<br />
volymer genom fler inskrivna barn än budgeterat samt att<br />
vissa enheter inte har en ekonomi i balans.<br />
Långsiktig balans<br />
Det positiva resultatet exklusive exploateringsvinster för<br />
2011 uppgår till 134 mnkr vilket är 93 mnkr högre än det<br />
budgeterade på 41mnkr. Måluppfyllelsen kan därför anses<br />
vara mycket god. I förhållande till föregående år är resultatet<br />
61 mnkr lägre när exploateringsvinsterna räknas bort. Inkluderas<br />
dessa fås ett resultat som är 2 mnkr högre 2011. Konsolideringen<br />
förstärktes något under 2011. Förklaringen är att<br />
resultatutvecklingen var mycket högre för den senaste treårsperioden.<br />
En konsolidering på över två procent är en mycket<br />
bra nivå som ligger klart över den reala utvecklingen av det<br />
egna kapitalet. Måluppfyllelsen kan därför anses vara mycket<br />
god. Under året genomfördes en uppföljning av <strong>kommun</strong>ens<br />
kreditvärdering, genom Standard & Poor, varvid <strong>kommun</strong>en<br />
behöll näst högsta kreditbetyg: AA+.<br />
Det samlade egna kapitalet för nämnderna uppgår till<br />
152 mnkr, drygt 3 procent av budgetomslutningen. Samtliga<br />
nämnder har ett positivt eget kapital. Centralt för långsiktig<br />
balans inom grundskolan är att få mer kunskap om barn- och<br />
elevströmmar för en ändamålsenlig planering.<br />
Resultatet för <strong>kommun</strong>ens placering bland Södertörns<strong>kommun</strong>erna<br />
av finansiella nyckeltal för perioden 2008-2010<br />
(gjord av KFI-<strong>kommun</strong>forskning väst) visar att <strong>Huddinge</strong> har<br />
starka värden för samtliga finansiella mått som ingår i analysen<br />
(skattesats, resultatnivå, långsiktig resultatnivå tre år,<br />
kortsiktigt och långsiktigt finansiellt handlingsutrymme).<br />
Den senaste treårsperioden har <strong>Huddinge</strong> förbättrat vissa<br />
nyckeltal, medan andra har försämrats. Försämringen sker<br />
dock från en hög nivå i relation till genomsnittet. För <strong>Huddinge</strong><br />
är det främst soliditeten som har försämrats. I viss mån<br />
har den långsiktiga kapaciteten stärkts genom den skattesänkning<br />
som genomfördes 2008.<br />
Successivt minskat skatteuttag<br />
För att <strong>Huddinge</strong> ska fortsätta vara en attraktiv <strong>kommun</strong> att<br />
bo och verka i måste skattesatsen upplevas som rimlig. På<br />
sikt bör skattesatsen i vart fall inte överstiga genomsnittet för<br />
länet. Detta ska ske i en ansvarsfull takt så att verksamheterna<br />
samtidigt kan utvecklas och bli bättre. Kommunalskatten ska<br />
sänkas genom effektivare verksamheter. Trots att <strong>Huddinge</strong><br />
har en förhållandevis stark ekonomi har bedömningen varit<br />
att ekonomiska förutsättningar saknats för ytterligare sänkning<br />
varför målet har varit att behålla nuvarande nivå.<br />
Det strategiska målet effektiva processer fokuserar på hur<br />
verksamheten organiseras, bedrivs och utvecklas för att producera<br />
de <strong>kommun</strong>ala tjänsterna. Alla nämnder utom en har<br />
bedömt måluppfyllelsen som god. Kommunstyrelsen har<br />
bedömt sin måluppfyllelse som godtagbar. Ett ökat fokus på<br />
processorientering av verksamheten märks dock och flera<br />
nämnder har kommit långt med mål och mått som tydliggör<br />
nämndens ambitioner för målet effektiva processer, även<br />
om det fortfarande saknas både mål och mått på flera håll.<br />
Genomförda åtgärder ligger i linje med förväntningar och<br />
planer för perioden och <strong>kommun</strong>ens samlade måluppfyllelse<br />
bedöms som god.<br />
Det finns dock även fortsatt en stor utvecklingspotential för<br />
arbetet med <strong>kommun</strong>ens processer, ökad processorientering<br />
och formulering av tydliga och styrande nämndmål och mått.<br />
Under 2011 har Kommunstyrelsen tagit ett brett grepp<br />
kring utvecklingen av en modern och flexibel organisation.<br />
Det har bedrivits en hel del <strong>kommun</strong>gemensam verksamhetsutveckling<br />
inom bland annat satsningen på e-förvaltning<br />
och e-tjänster. En förstudie är genomförd för att ta fram en<br />
handlingsplan som pekar ut de viktigaste stegen för att bygga<br />
en väl fungerande e-förvaltning under de närmsta åren och<br />
en konsult är inhyrd för att axla rollen som CIO (chief information<br />
officer).<br />
Under året har ett metodstöd för processutveckling tagits<br />
fram och nyckelpersoner från flera förvaltningar har genomgått<br />
en utbildning i processledning.<br />
Nämndadministrationen har effektiviserats genom att<br />
nämndprocessen har digitaliserats och ett försök med papperslös<br />
administration, där läsplattor köptes in till ledamöter<br />
och ersättare i planerings- och personalutskottet.<br />
Inom socialnämnden bedrivs omfattande utvecklingsarbete<br />
för att effektivisera arbetet och anpassa tjänsterna utifrån<br />
brukarnas behov. Till exempel har flödet mellan myndighetsutövningen<br />
och arbetsmarknadsenheterna inom Arbete och<br />
försörjning förbättrats genom modellen Jobbfokus som innebär<br />
att arbetslösa nu har en väg in direkt till aktivitet. Processen<br />
går nu snabbare och med mindre pappersexercis.<br />
Äldreomsorgsnämnden har stärkt sitt arbete med uppföljning<br />
av internt och externt utförd verksamhet - både hemtjänst<br />
och äldreboenden - under året och den <strong>kommun</strong>ala<br />
utföraren har utvecklat informationen till, och <strong>kommun</strong>ikationen<br />
med, kunderna.<br />
Samhällsbyggnads- och miljönämnderna har fortsatt sina<br />
satsningar på att effektivisera processer och kvalitetssäkra<br />
tjänster. Arbete med att processkartlägga och förändra arbetsprocesser<br />
för bland annat bygglov har genomförts. Vidare<br />
finns process- och rutinbeskrivningar för de flesta processerna<br />
inom miljöskydds- och hälsoskyddstillsynen, livsmedelskontrollen<br />
samt handläggningen för remisser.<br />
Miljönämnden deltar i ett samarbete, miljösamverkan<br />
Stockholms län, där man jämför processer och handläggningstider<br />
i syfte att lära av varandra för att effektivisera. I<br />
jämförelserna hittills framkommer att <strong>Huddinge</strong> har korta<br />
handläggningstider. Även samhällsbyggnadsnämnden har<br />
startat ett jämförelsesamarbete – stadsbyggnadsbench – där<br />
man tillsammans med sju andra Stockholms<strong>kommun</strong>er ser<br />
över både inre och yttre effektivitet för att i förlängningen<br />
kunna effektivisera stadsbyggnadsprocessen.<br />
Utbildningsnämnderna har under året samverkat kring<br />
översyn av kvalitetsarbetet utifrån den nya skollagen från<br />
juli 2011. De nya reglerna för systematiskt kvalitetsarbete<br />
är lika för alla skolformer, liksom ramarna, men innehållet<br />
anpassas efter respektive verksamhet. Barn- och utbildningsförvaltningen<br />
har under året börjat arbetet med att utveckla<br />
ett kvalitetssystem som både uppfyller skollagens krav och<br />
<strong>kommun</strong>ens kvalitetsstrategi.<br />
Kultur- och fritidsnämnden har identifierat sina huvudprocesser<br />
men har ännu inte format sitt processutvecklingsarbete.<br />
En satsning planeras till våren 2012. Ett bra exempel på<br />
kundfokuserad utveckling är deras satsning på rastverksamhet<br />
och ändrade öppettider vid Vårbys mötesplats för unga<br />
som har resulterat i att fler flickor besöker mötesplatsen.<br />
Fortsatt utveckling av intern kontroll<br />
Modern intern kontroll fokuserar på styrning, riskhantering,<br />
åtgärdsplaner och kontroller för att säkerställa att verksamheten<br />
sköts ändamålsenligt och effektivt utifrån verksamhetens<br />
mål, att lagar, förordningar och <strong>kommun</strong>fullmäktiges beslut<br />
följs samt att finansiell och ekonomisk administration och<br />
rapportering är rättvisande. Det handlar alltså om att ha ordning<br />
och reda, att veta att det som ska göras blir gjort, och på<br />
ett bra och säkert sätt. Syftet är att säkra en effektiv förvaltning<br />
och minska risken för allvarliga fel i det dagliga arbetet.<br />
I <strong>Huddinge</strong> integreras arbetet med intern kontroll i planerings-<br />
och uppföljningsprocessen genom redovisning av<br />
vidtagna åtgärder i delårsrapporter och verksamhetsberättelse.<br />
Nämnderna har kommit olika långt i arbetet med intern<br />
kontroll och det finns ett stort behov av samordning och<br />
stöd. Under året beslutade därför <strong>kommun</strong>fullmäktige om<br />
ett nytt reglemente för intern kontroll. Det har redan fått visst<br />
genomslag, men väntas leda till <strong>kommun</strong>gemensam form<br />
och struktur för nämndernas planer för intern kontroll inför<br />
2013. Samtliga nämnder redovisar i verksamhetsberättelserna<br />
uppföljning av arbetet inom intern kontroll och bedömningen<br />
är att <strong>kommun</strong>en har ett godtagbart internkontrollarbete.<br />
16 17
Förvaltningsberättelse Ekonomi Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
Finansiell analys<br />
Sammanfattning<br />
<strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> redovisar ett positivt resultat med 134<br />
(196) mnkr, vilket är en god marginal över det ekonomiska<br />
målet som var 41 mnkr. I förhållande till det statliga balanskravet,<br />
där även exploateringsvinster inräknas, uppgår resultatet<br />
till 245 (244) mnkr. Resultatnivån ligger för sjunde året i<br />
rad på en god nivå.<br />
Utfallet av skatter och utjämning blev 76 mnkr högre än<br />
budgeterat, främst till följd av bättre utveckling av skatteunderlaget<br />
i riket. Finansnettot visar underskott på 13 mnkr,<br />
orsakat av förändrad diskonteringsränta vid beräkning av<br />
pensionsskulden. Utöver denna förändring visar finansnettot<br />
ett överskott på 20 mnkr till följd av god likviditet och bättre<br />
avkastning på placeringar än planerat.<br />
Verksamhetens nettokostnader ökar med 4,9 procent jämfört<br />
med 2010, vilket är något lägre än den genomsnittliga<br />
ökningstakten för de senaste fem åren som legat på 5,3 procent.<br />
Skatteintäkter och utjämning ökar 3,8 procent. Exkluderas<br />
det statliga konjunkturstödet under 2010 blir ökningen 6,8<br />
procent. Det är högre än den genomsnittliga ökningen för<br />
skatterna de senaste fem åren som legat på 5,5 procent.<br />
God ekonomisk hushållning<br />
Kommuner ska enligt <strong>kommun</strong>allagen ange mål och riktlinjer<br />
för ekonomi och verksamhet, av betydelse för en god<br />
ekonomisk hushållning.<br />
<strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong>s finansiella mål för god ekonomisk<br />
hushållning lyder: Årets resultat ska vara positivt exklusive<br />
exploateringsvinster. Denna resultatnivå är en skärpning i<br />
förhållande till det statliga balanskravet. Etappmålet för 2011<br />
var ett resultat på 41 mnkr. Eftersom årets resultat uppgår till<br />
134 mnkr anses målet vara uppfyllt.<br />
Verksamhetsmål som är kopplat till de två övergripande<br />
målen finns redovisade i nämndernas verksamhetsberättelser.<br />
Insatser för att nå dessa och de tre strategiska målen finns<br />
även beskrivna på sidorna 5-17. En samlad bedömning är att<br />
måluppfyllelsen anses vara god och bedömningen av måluppfyllelsen<br />
för de finansiella målen och verksamhetsmålen blir<br />
därför att <strong>kommun</strong>en uppfyller kriterierna för god ekonomisk<br />
hushållning.<br />
Omvärldsanalys<br />
Skuldkrisen ger låg tillväxt i världsekonomin<br />
Världsekonomin befinner sig i ett instabilt konjunkturellt<br />
läge. Hushåll och företag påverkas av osäkerheten och skjuter<br />
upp sin konsumtion och sina investeringar vilket späder<br />
på lågkonjunkturen. Konjunkturinstitutet (KI) bedömde i<br />
december att global BNP skulle öka med 3,8 respektive 3,4<br />
procent åren 2011 och 2012. Tillväxtländerna i Asien och<br />
Latinamerika väntas få en dämpad men fortfarande god tillväxt<br />
de kommande åren medan OECD-länderna beräknas få<br />
en relativt svag tillväxt på 1-2 procent.<br />
Den amerikanska ekonomin visar tydlig avmattning trots<br />
stark tillväxt det tredje kvartalet. Turbulensen på finansmarknaderna<br />
har dock inte påverkat den amerikanska marknaden<br />
i någon högre utsträckning då amerikanska banker har ett<br />
relativt litet innehav av de skuldtyngda euroländernas statsobligationer.<br />
I euroområdet fördjupades skuldkrisen under hösten<br />
2011. Särskilt oroväckande är att räntor på lån till italienska<br />
och spanska staten har stigit vilket kan leda till en ohållbar<br />
skuldökning. KI bedömer att den akuta skuldkrisen bedarrar<br />
under första halvåret 2012. Avgörande för euroområdets<br />
tillväxtutsikter på lite längre sikt är dels hur den statsfinansiella<br />
krisen hanteras, dels förmågan att förbättra konkurrenskraften.<br />
Det innebär till exempel en ordnad omförhandling<br />
av den grekiska statsskulden och att problemen inte eskalerar<br />
i större euroländer. En avmattning väntas i samtliga länder<br />
och tillväxten i euroområdet som helhet bedömer KI bli -0,2<br />
procent 2012.<br />
Sveriges goda tillväxt 2011 avstannar 2012<br />
Det dystra läget i omvärlden påverkar även svensk ekonomi.<br />
De inhemska förutsättningarna för tillväxt är dock förhållandevis<br />
gynnsamma. De offentliga finanserna är starka och<br />
hushållen har ett högt sparande. BNP-ökningen 2011 blev<br />
god men avstannade sista kvartalet och förblir svag under<br />
2012. Den svaga internationella efterfrågan drabbar exportindustrin<br />
och svensk export stagnerar under 2012 vilket bidrar<br />
till inbromsningen i BNP-tillväxten som tros bli knappt en<br />
procent.<br />
Sysselsättningen ökar svagt men arbetslösheten<br />
kvar på en hög nivå<br />
Antalet sysselsatta ökade med 2,1 procent (1,1). Antalet<br />
arbetade timmar ökade med 1,3 procent vilket är en minskning<br />
jämfört med 2010 då ökningen var 2 procent. Företagen<br />
minskar inte antalet anställda i samma omfattning som produktionen<br />
och därför växer produktiviteten långsammare än<br />
normalt det närmaste året. Sysselsättningsgraden, andelen<br />
sysselsatta i förhållande till hela befolkningen, väntas bli oförändrad<br />
de kommande två åren.<br />
Produktionen i offentlig sektor steg 0,7 procent 2011.<br />
Under 2012 väntas svagare ökning. Orsaken är svagt ökad<br />
konsumtion samtidigt som överföringen till privat regi väntas<br />
fortsätta. På några års sikt ökar också behovet av äldreomsorg<br />
påtagligt, medan behovet av utbildning inte stiger lika fort.<br />
I januari 2012 var arbetslösheten i riket 8,0 procent (8,2)<br />
enligt SCB. Efterfrågan på arbetskraft blir svag under 2012<br />
och arbetslösheten blir därför drygt 8 procent.<br />
Lågt inflationstryck och lägre reporänta<br />
Under större delen av 2011 har KPI-utvecklingen varit relativt<br />
måttlig, och inflationstakten var 2,3 procent i december.<br />
Högre boendekostnader bidrog uppåt på inflationen. Lägre<br />
priser på el bidrog nedåt medan högre drivmedelspriser bidrog<br />
uppåt. I januari 2012 var KPI-inflationen 1,9 procent.<br />
Bortsett från ränteeffekten har inflationstakten (den så kallade<br />
underliggande inflationen) sjunkit från 1,5 procent till 0,5<br />
under 2011. Riksbanken sänkte reporäntan till 1,50 procent i<br />
februari 2012. Eftersom inflationstrycket är lågt och den ekonomiska<br />
utvecklingen svag har Riksbanken även sänkt den<br />
så kallade räntebanan. Det kan innebära att reporäntan sänks<br />
ytterligare under 2012.<br />
Årlig procentuell<br />
förändring respektive procent 2009 2010 2011<br />
BNP till marknadspris -4,9 5,6 4,5<br />
BNP kalenderkorrigerad -4,3 5,5 4,5<br />
Antal sysselsatta -2,6 1,1 2,1<br />
Arbetslöshet, inkl. heltidsstuderande 8,6 7,4 7,5<br />
Arbetade timmar totalt -2,6 2,0 1,3<br />
Timlöner hela ekonomin 3,3 2,6 2,6<br />
Timlön <strong>kommun</strong>er 3,7 2,9 2,6<br />
KPI -0,3 1,3 3,0<br />
KPIF (med fast bostadsränta) 2,1 1,6 1,4<br />
Reporänta (vid årets slut) 0,3 1,3 1,8<br />
Tioårig statsobligationsränta (vid årets slut) 3,3 2,8 1,7<br />
Procent avser arbetslöshet, reporänta samt tioårig statsobligation,<br />
övriga nyckeltal visar årlig procentuell förändring.<br />
(källa Konjunkturinstitutet)<br />
Minskad sysselsättning i riket<br />
Enligt KI drabbar statsskuldskrisen i Europa Sverige genom<br />
ökad osäkerhet och svag export med minskad sysselsättning<br />
och ökad arbetslöshet under 2012 och 2013. Antalet arbetade<br />
timmar väntas minska något under 2012 jämfört med 2011.<br />
Arbetslösheten i riket varierade under året 2011 men slutade<br />
på samma nivå som den började. Enligt Arbetsförmedlingens<br />
statistik var den 3,6 procent i december 2010 och 3,6<br />
procent i december 2011. I januari 2012 var arbetslösheten i<br />
riket 3,7 procent.<br />
Något förbättrad arbetsmarknad i <strong>Huddinge</strong><br />
Enligt siffror från Arbetsförmedlingen uppgick den öppna arbetslösheten<br />
i <strong>Huddinge</strong> i december 2011 till 3,2 procent eller<br />
2 046 personer. Detta kan jämföras med december 2010, då<br />
arbetslösheten var 3,4 procent eller 2 134 personer. I januari<br />
2012 var arbetslösheten 3,2 procent, jämfört med 3,5 procent<br />
i januari 2011. Ungdomsarbetslösheten var 2,3 procent i december<br />
2011, en minskning med 0,4 procentenheter sedan<br />
december 2010. I januari 2012 var ungdomsarbetslösheten<br />
2,5 procent.<br />
Andel öppet arbetslösa (16-64 år)<br />
5,0%<br />
4,5%<br />
4,0%<br />
3,5%<br />
3,0%<br />
2,5%<br />
2,0%<br />
1,5%<br />
1,0%<br />
0,5%<br />
0,0%<br />
dec 10 jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec 11<br />
Andel öppet arbetslösa unga vuxna (18-24 år)<br />
7%<br />
6%<br />
5%<br />
4%<br />
3%<br />
2%<br />
1%<br />
Befolkningen fortsätter att öka<br />
<strong>Huddinge</strong><br />
Länet<br />
Riket<br />
<strong>Huddinge</strong><br />
Länet<br />
Riket<br />
0%<br />
dec 10 jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec 11<br />
Vid årsskiftet 2011/2012 hade <strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> 99 049 invånare.<br />
Under 2011 ökade befolkningen med 1 596 personer<br />
eller 1,6 procent. I Stockholms län ökade befolkningen med<br />
37 130 personer eller 1,8 procent.<br />
Inflyttningen blev som förväntat medan utflyttningen blev<br />
något lägre vilket ledde till ett något större flyttnetto än<br />
prognostiserat (890 personer). Kommunen har ett negativt<br />
flyttnetto till länet, att det totalt sett är positivt förklaras av<br />
det stora positiva flyttnettot från utlandet. Födelsenettot (699<br />
personer) blev något lägre än det prognostiserade.<br />
18 19
Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
Befolkningsökning 2001-2011 i procent<br />
3,0%<br />
2,5%<br />
2,0%<br />
1,5%<br />
1,0%<br />
0,5%<br />
0,0%<br />
<strong>Huddinge</strong><br />
Länet<br />
Riket<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Folkmängd i <strong>Huddinge</strong>, utfall 2007-2011 samt prognos 2012-2016<br />
Utfall<br />
Under 2011 har förskolebarnen (1-5 år) blivit 286 fler. Antalet<br />
barn i åldrarna 6-9 år ökade med 159 och 10-15 år ökade med<br />
81 individer. Antalet gymnasieelever (16-18 år) var i stort sett<br />
oförändrat. Gruppen ålderspensionärer över 65 år ökade med<br />
482 personer.<br />
Under den kommande femårsperioden väntas antalet<br />
individer öka i samtliga åldersgrupper, utom gymnasieungdomarna.<br />
Den åldersgruppen väntas minska fram till 2015.<br />
Åldersgruppen 10-15 år, som minskat mellan 2007 och 2011,<br />
förväntas växa under den kommande femårsperioden. Ålderspensionärerna<br />
fortsätter öka i antal men inte alls lika<br />
mycket som under den senaste femårsperioden.<br />
Prognos<br />
Förändring<br />
Förändring<br />
Ålder 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2007-2011 2012-2016<br />
0 1 267 1 323 1 327 1 413 1 318 1 387 1 389 1 393 1 402 1 421 4,0% 2,5%<br />
1-5 6 589 6 936 7 014 7 179 7 465 7 475 7 582 7 673 7 752 7 782 13,3% 4,1%<br />
6 1 270 1 270 1 394 1 425 1 437 1 514 1 509 1 533 1 557 1 623 13,1% 7,2%<br />
7-9 3 540 3 693 3 823 3 976 4 123 4 279 4 402 4 486 4 585 4 631 16,5% 8,2%<br />
10-12 3 671 3 622 3 545 3 606 3 747 3 846 3 999 4 128 4 281 4 397 2,1% 14,3%<br />
13-15 4 084 4 051 3 865 3 704 3 644 3 584 3 653 3 770 3 878 4 019 -10,8% 12,1%<br />
16-18 4 078 4 119 4 141 4 134 4 121 3 964 3 827 3 786 3 747 3 818 1,1% -3,7%<br />
19-64 56 577 58 034 59 034 59 969 60 665 61 489 62 360 63 175 64 053 64 959 7,2% 5,6%<br />
65-79 8 175 8 526 8 947 9 297 9 689 10 112 10 426 10 704 10 870 10 988 18,5% 8,7%<br />
80-w 2 576 2 635 2 708 2 750 2 840 2 875 2 904 2 941 3 025 3 114 10,2% 8,3%<br />
Totalt 91 827 94 209 95 798 97 453 99 049 100 524 102 052 103 588 105 148 106 752 7,9% 6,2%<br />
Resultat och kapacitet<br />
Årets resultat 2007-2011 - mnkr<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
Årets resultat<br />
Resultat exkl. expl o reavinster<br />
2007 2008 2009 2010 2011<br />
Resultatet för 2011 blev plus 245 mnkr, vilket är cirka 2 mnkr<br />
högre än förra året. De främsta orsakerna är högre skatteintäkter<br />
än beräknat, högre exploateringsvinster samt relativt<br />
måttliga kostnadsökningar. Tas exploaterings- och realisationsvinsterna<br />
bort uppgår resultatet till 134 mnkr, vilket är<br />
61 mnkr lägre än förra året. Det förklaras av att det statliga<br />
konjunkturstödet (120 mnkr) förbättrade förra årets resultat<br />
samt att förändrad ränta (32 mnkr) i pensionsskuldsberäkningen<br />
gav ökad kostnad 2011. Justerat för dessa poster är<br />
årets resultat cirka 90 mnkr högre än förra året. Resultatet<br />
innebär att det ekonomiska målet för 2011 på 41 mnkr uppnås<br />
med god marginal.<br />
Exploateringsvinsterna uppgår till 111 mnkr och består<br />
dels av försäljning av mark för bostäder eller arbetsplatser<br />
och dels av försäljning av industrimark i Länna.<br />
Verksamhetens nettokostnader ökade med 4,9 procent<br />
(0,8). Personalkostnaderna uppgick till 2 642 mnkr, en ökning<br />
med 2,9 procent mot förra året. Kostnader för köpt<br />
verksamhet ökade med 11 procent till 1 131 mnkr. Den tredje<br />
största posten lokalkostnader minskade med 0,8 procent till<br />
572 mnkr. Kostnaderna för försörjningsstöd ökade med 14<br />
procent till 113 mnkr.<br />
Nettokostnadsökningen för nämnderna jämfört med förra<br />
året uppgår till 4,4 procent (0,6).<br />
En god tillväxt av skatteunderlaget är främsta förklaringen<br />
till att skatteintäkter och utjämning ökar så mycket som 6,8<br />
procent eller 161 mnkr jämfört med förra året. Då har det<br />
statliga konjunkturstödet som <strong>kommun</strong>en fick 2010 tagits<br />
bort i jämförelsen.<br />
Finansnettot visar ett positivt utfall på 51 mnkr till följd<br />
av god likviditet och bra avkastning på placeringar. Då ingår<br />
räntekostnad för förändrad diskonteringsränta vid beräkning<br />
av pensionsskulden.<br />
Resultatutveckling fem år<br />
Kommunens positiva resultatutveckling fortsätter. För sjunde<br />
året i rad redovisas ett stabilt positivt resultat. Den resultatnivå<br />
som bör följas över tiden är resultat exklusive exploateringsvinster,<br />
lika med <strong>kommun</strong>ens ekonomiska mål. Analysen<br />
visar att detta resultat sammanlagt uppgår till 576 mnkr<br />
för perioden 2007-2011.<br />
Resultatmarginal,<br />
Mnkr 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Resultat före<br />
extraordinära poster 254,3 170,0 119,0 243,6 245,3<br />
Resultat enligt<br />
balanskravet 253,1 169,9 118,6 243,5 244,5<br />
Resultat enligt<br />
ekonomiskt mål 84,2 87,7 74,4 195,9 133,8<br />
Resultatmarginal % 2,4 2,3 1,9 4,6 3,1<br />
Resultatmarginalen (årets resultat i förhållande till skatteintäkter<br />
och utjämning) har de senaste fem åren legat på eller<br />
över nivån för god ekonomisk hushållning (2 procent av skatt<br />
och utjämning).<br />
Några förklaringar till utvecklingen är sänkt kostnadsökningstakt<br />
och bättre budgethållning genom att nämnderna<br />
successivt effektiviserat sin verksamhet. En omvärldsfaktor är<br />
den ekonomiska tillväxten i landet som inneburit god tillväxt<br />
av skatteunderlaget och därmed ökade skatteintäkter. Under<br />
2010 genomförde nämnderna en effektivisering med 2 procent.<br />
Det statliga konjunkturstödet (120 mnkr) förstärktes också<br />
förra året. Större negativa effekter under perioden har varit<br />
pensionsskuldsförändringar (2009 och 2011) som försämrat<br />
resultatet.<br />
Balanskravet<br />
Årets resultat enligt balanskravet uppgår till 245,3 mnkr. Vid<br />
avstämning mot balanskravet har realisationsvinster vid försäljning<br />
av anläggningstillgångar eliminerats från resultatet.<br />
Åren 2004-2006 avsattes totalt 250 mnkr som omstruktureringskostnad<br />
för framtida ökade pensionskostnader. Även<br />
om dessa öronmärkningar inte är resultatpåverkande har de<br />
räknats bort i balanskravsutredningen eftersom de i en framtida<br />
utredning kan tillgodoräknas vid inlösen av pensionsåtagandet.<br />
Det ackumulerade balanserade resultatet uppgår till<br />
1 112 mnkr.<br />
Resultatutredning,<br />
balanskravet, Mnkr 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Årets resultat 254,3 170,0 119,0 243,6 245,3<br />
Reavinst försäljning<br />
materiella anl. tillg. -0,1 -0,1 0,0 -0,1 0,0<br />
Reavinst försäljning<br />
finansiella anl. tillg. -1,1 0,0 -0,4 0,0 -0,8<br />
Ackumulerat resultat<br />
2000-2006 82,1<br />
Summa resultatutredning<br />
253,1 169,9 118,6 243,5 244,5<br />
Ackumulerat resultat 335,2 505,1 623,7 867,2 1 111,7<br />
Nettokostnadernas andel av skatteintäkter och<br />
statsbidrag<br />
Balans mellan intäkter och kostnader är en avgörande förutsättning<br />
för sund ekonomi. Den långsiktiga ekonomiska<br />
målsättningen är att <strong>kommun</strong>ens resultat ska utgöra minst<br />
20 21
Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
två procent av skatter och bidrag. Andelen nettokostnad av<br />
skatter och bidrag får således inte överskrida 98 procent.<br />
Verksamhetens nettokostnader inklusive exploateringar,<br />
tog i anspråk 95,6 procent av skatteintäkter och bidrag 2011.<br />
Således täcker de löpande intäkterna de löpande kostnaderna.<br />
Relationen mellan kostnader och intäkter har haft en positiv<br />
trend de två senaste åren. Orsaken är dels att <strong>kommun</strong>ens<br />
lokalhyror sänktes 2010 med 110 mnkr (se årsredovisning<br />
2010), dels att utvecklingen av skatteintäkterna varit extra<br />
hög samt på grund av det extra statsbidraget under 2010.<br />
Inkluderas finansnettot uppgår nettokostnadernas andel<br />
till 94,4 procent. Nettokostnadsandelen de senaste fem åren<br />
har i snitt legat på 94,8 procent, vilket är en mycket bra nivå.<br />
Minskningen under de två senaste åren beror dels på det<br />
erhållna konjunkturstödet, dels på den goda skatteintäktsutvecklingen<br />
som varit. Snittet för riket 2010 uppgår till 97<br />
procent och för Stockholms län till 95 procent.<br />
Andel nettokostnad av<br />
skatter och bidrag (%) 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Verksamhetens nettokostnad 95,9 98,4 99,2 94,6 94,1<br />
Avskrivning 1,4 1,4 1,4 1,4 1,5<br />
Summa löpande kostnader 97,2 98,8 100,6 96,0 95,6<br />
Finansnetto -4,4 -4,3 -3,6 -1,8 -1,2<br />
Total nettokostnad 92,9 95,5 97,0 94,2 94,4<br />
ökar skatteintäkterna med 6,8 procent. Nettokostnaderna har<br />
i genomsnitt ökat 5,3 procent per år de senaste fem åren. För<br />
skatter och utjämning är genomsnittet 5,5 procent de senaste<br />
fem åren. Då ingår skattesänkningen år 2007. Därutöver<br />
bidrar de höga exploateringsvinsterna 2007 stort till den positiva<br />
utvecklingen.<br />
Intäkts – och kostnadsslag<br />
Verksamhetens intäkter blev 32 mnkr (4,1 procent) högre än<br />
förra året och uppgår till 822 mnkr. Bidragsintäkterna uppgår<br />
till 309 mnkr, en ökning med 3 mnkr (1 procent) från 2010.<br />
Avgiftsintäkterna ökade med 7 mnkr (4 procent) till 182<br />
mnkr. Försäljning av verksamhet ökade med 18 mnkr<br />
(9 procent) till en summa av 224 mnkr. Övriga intäkter ökade<br />
med 5 mnkr (5 procent).<br />
Verksamhetens intäkter<br />
mnkr<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
2010<br />
2011<br />
BILDSIDA<br />
Mellan 2010 och 2011 steg nettokostnaderna (exklusive exploateringsvinster)<br />
4,9 procent medan skatteintäkterna ökade<br />
med 3,8. Exkluderas det statliga konjunkturstödet under 2010,<br />
0<br />
Taxor och<br />
avgifter<br />
Försäljning<br />
av verksamhet<br />
Bidragsintäkter<br />
Övriga<br />
intäkter<br />
Nettokostnadsökning i procent åren 2007-2011<br />
Gymn.särskola/Särvux<br />
Förskola och Familjedaghem<br />
Samhällsbyggnad<br />
Äldreomsorg<br />
Vuxenutbildning<br />
Funktionshinder<br />
Skatt o utjämning<br />
Genomsnitt samtliga<br />
Bibliotek o kultur<br />
Ungdomsgymnasium<br />
Vård o behandling<br />
Ekonomiskt bistånd<br />
Psykiatri<br />
Grundskola, fritidshem<br />
Nämnd, ledn., öv verks<br />
Särskola<br />
Sport-/fril.anl/frit.gård<br />
Arbetsmarknadsåtg.<br />
Miljö- o hälsoskydd<br />
-40 -20 0 20 40 60 80<br />
Tillväxten i <strong>kommun</strong>ens olika<br />
verksamheter för perioden 2007-<br />
2011 visas i diagrammet.<br />
Nettokostnadsökningarna ställs<br />
i relation till skatteintäkter och<br />
utjämningsbidrag under samma<br />
period. Flera verksamheter har<br />
ökat mer än vad skatterna gjort.<br />
Av de stora verksamheterna är<br />
det framförallt gymnasiesärskola<br />
och särvux, förskola, samhällsbyggnad<br />
samt äldreomsorg, som<br />
ökat relativt mycket medan gymnasieskola<br />
och grundskola ökar<br />
mindre än genomsnittet. Ekonomiskt<br />
bistånd ligger under snittet.<br />
Skatteintäkter och utjämning<br />
har ökat fem procentenheter mer<br />
än verksamheterna i genomsnitt,<br />
vilket till stor del kan förklaras<br />
av skatteunderlagets tillväxt,<br />
tillfälliga statsbidrag och en lägre<br />
kostnadsökningstakt samt mer<br />
effektiv verksamhet.<br />
Söderenergis VD Karin Medin<br />
vid bolagets anläggningar.<br />
22 23
Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
Verksamhetens kostnader har ökat med 491 mnkr (9,8 procent)<br />
jämfört med 2010. De tre största kostnadsslagen, personal,<br />
köp av verksamhet och lokaler beskrivs nedan var för sig.<br />
Övriga kostnadsslag delas upp i bidragskostnader samt övriga<br />
kostnader. Bidrag ökade med 7 procent och avser i huvudsak<br />
försörjningsstöd. Övriga kostnader, avser varor och tjänster,<br />
ökade också med 7 procent jämfört med 2010.<br />
Personalkostnader<br />
Personalkostnaderna utgör den största kostnadsposten för<br />
<strong>kommun</strong>en. För 2011 uppgick de till 2 643 mnkr, en ökning<br />
med 3 procent från 2010. Under de senaste fem åren har kostnaderna<br />
ökat med i snitt 4,4 procent. Ökningstakten sjunker<br />
som en kombination av lägre löneökningstakt och mer verksamhet<br />
som köps externt.<br />
mnkr<br />
Köp av verksamhet<br />
Kostnaderna för köp av verksamhet, som är den näst största<br />
kostnadsposten för <strong>kommun</strong>en, fortsätter att öka. Under 2011<br />
ökade kostnaderna med 11 procent till totalt 1 131 mnkr.<br />
Ökningstakten de senaste fem åren ligger på cirka 10 procent.<br />
En större andel kärnverksamhet utförs i extern regi. Det är en<br />
följd av utökad möjlighet för brukarna att välja olika alternativ<br />
plus att ny lagstiftning (LOV – lagen om valfrihetssystem)<br />
öppnar för andra producenter.<br />
mnkr<br />
3 000<br />
2 000<br />
1 000<br />
0<br />
1 200<br />
1 000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
2007<br />
2007<br />
2008<br />
2008<br />
2009<br />
2009<br />
Personalkostnader<br />
Förändring<br />
2010<br />
2011<br />
10 %<br />
Köp av verksamhet<br />
Förändring<br />
14 %<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
2010<br />
2011<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Lokaler<br />
Lokalkostnaderna utgör den tredje största kostnadsposten för<br />
<strong>kommun</strong>en. Den totala lokalytan för verksamhetslokalerna<br />
uppgår till 446 000 kvadratmeter, varav Huge Fastigheter AB<br />
förvaltar 423 000 kvadratmeter. I lokalkostnaderna ingår extern<br />
hyra, husbyggnadsentreprenader, fastighetsservice, material,<br />
larm, brandskydd samt energikostnader. Lokalkostnadernas<br />
andel har under de senaste fem åren i snitt legat på 13<br />
procent av verksamhetens totala kostnader. För 2011 uppgick<br />
lokalkostnadernas andel till 11,6 procent, en ökning med 0,3<br />
procentenheter mot 2010. Att andelen sjönk 2010 berodde på<br />
hyressänkningen med 20 procent (se årsredovisning 2010).<br />
Lokalkostnadernas andel av verksamhetens kostnad<br />
15%<br />
14%<br />
13%<br />
12%<br />
11%<br />
10%<br />
2007<br />
2008<br />
2009<br />
Hyreskostnaderna utgör ungefär 93 procent av de totala lokalkostnaderna.<br />
Mellan åren 2007-2009 höjdes hyran med i<br />
snitt 5,3 procent. År 2010 blev den samlade effekten av nya<br />
objekt och den reella hyressänkningen på 32 mnkr, en lägre<br />
kostnad med 1,1 procent. Under 2011 ökade hyrorna med<br />
endast 0,6 procent vilket beror på att hyror för fristående förskolor<br />
och skolor inte längre betalas av <strong>kommun</strong>en. Exklusive<br />
detta steg kostnaderna med 4,3 procent.<br />
Investeringar<br />
Årets nettoinvesteringar uppgår till 171 mnkr, en ökning med<br />
1,4 mnkr mot 2010. Jämfört med budget är utfallet 152 mnkr<br />
lägre. De största investeringarna avser samhällsbyggnadsprojekt,<br />
gator och vägar samt IT. Samtliga nämnder redovisar<br />
överskott mot budget förutom grundskolenämnden. Den<br />
negativa avvikelsen (-2,1 mnkr) beror till största delen på<br />
investeringar av datorer då <strong>kommun</strong>en ändrat policy och<br />
nu köper datorer istället för att leasa dem. Den positiva avvikelsen<br />
(+120 mnkr) för samhällsbyggnadsprojekten avser<br />
tidsförskjutningar i flera projekt som Vidja, Gladö kvarn och<br />
Västra Länna samt av att Kommunalvägens ombyggnad senarelagts<br />
till följd av programarbetet för <strong>Huddinge</strong> centrum.<br />
2010<br />
2011<br />
Nettoinvesteringar,<br />
mnkr<br />
Budget<br />
2011<br />
Utfall<br />
2011<br />
Avvikelse<br />
Bokslut<br />
2010<br />
Kommunstyrelse 21,0 18,1 2,9 16,2<br />
Förskolenämnd 4,0 0,8 3,2 1,6<br />
Grundskolenämnd 13,0 15,1 -2,1 4,9<br />
Gymnasienämnd 3,2 2,0 1,2 1,4<br />
Socialnämnd 5,4 0,5 4,9 0,2<br />
Äldreomsorgsnämnd 11,5 3,4 8,1 5,0<br />
Kultur- och fritidsnämnd 3,2 3,0 0,2 1,6<br />
Samhällsbyggnadsnämnd 57,4 44,2 13,2 40,6<br />
Miljönämnd 6,8 6,3 0,5 2,2<br />
Summa nämnder 125,6 93,4 32,2 73,7<br />
Samhällsbyggnadsprojekt 197,4 77,5 119,9 95,8<br />
Summa 323,0 170,9 152,1 169,5<br />
Investeringstakten ligger på samma nivå 2011 som under<br />
2010. Investeringarnas andel av de totala nettokostnaderna<br />
uppgår till 4,1 procent (4,2). Byggnation av verksamhetslokaler<br />
görs av Huge Fastigheter AB. Inkluderas dessa lokalinvesteringar<br />
blir andelen 12,1 procent (11,6).<br />
Mnkr 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Nettokostnader 3 478 3 790 4 028 4 055 4 191<br />
Nettoinvesteringar,<br />
inkl. lokaler 387 324 457 469 509<br />
Andel<br />
nettoinvesteringar<br />
inkl. lokaler 11,1% 8,5% 11,4% 11,6% 12,1%<br />
Andel<br />
nettoinvesteringar<br />
exkl. lokaler 5,0% 3,1% 3,0% 4,2% 4,1%<br />
Avskrivningar 48,9 54,5 56,7 58,5 64,6<br />
Exploateringar<br />
Exploateringsresultatet för året blev 111 mnkr, 41 mnkr mer<br />
än budgeterat. Avvikelsen beror främst på markförsäljning vid<br />
Kvarnbergsplan genomförd 2011 i stället för, som planerat, 2010.<br />
Mnkr 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Exploateringsvinster 169 82 44 48 111<br />
Risk och flöde<br />
Internbanken har etablerats<br />
I syfte att minska de finansiella riskerna samt de finansiella<br />
kostnaderna för <strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> och bolagen beslutades<br />
år 2010 att skaffa en kreditvärdering och att sätta upp<br />
kapitalmarknadsprogram. All extern kapitalförvaltning för<br />
<strong>kommun</strong>koncernen samordnas från år 2011 till <strong>kommun</strong>ens<br />
internbank med vidareutlåning till Huge Fastigheter AB och<br />
Söderenergi AB. Det har inneburit att <strong>kommun</strong>ens balansräkning<br />
vuxit kraftigt vilket påverkat nyckeltalen för likviditet<br />
och soliditet. För <strong>kommun</strong>koncernen som helhet är däremot<br />
skillnaderna mot föregående år mindre.<br />
Internbankens upplåning, Mnkr 2011<br />
Långfristig upplåning 3 301<br />
Kortfristig upplåning 2 588<br />
Totalt 5 889<br />
Internbankens utlåning, Mnkr 2011<br />
Huge Fastigheter AB 6 370<br />
Söderenergi AB 508<br />
Refinansiering leasing för Söderenergi AB 785<br />
Totalt 7 663<br />
Skillnaden mellan internbankens upplåning och utlåning<br />
utgörs av <strong>kommun</strong>ens egen likviditet. Enligt <strong>kommun</strong>ens<br />
regelverk ska denna i första hand användas till att minska<br />
koncernens låneskuld. Likviditeten varierar därför över tid.<br />
All finansiering medför ett visst mått av risktagande. En finanspolicy<br />
och en finansinstruktion finns därför som reglerar<br />
hur riskerna ska hanteras och rapporteras.<br />
Fakta om skuldportföljen per 2011-12-31<br />
(avser extern finansiering av det helägda Huge<br />
Fastigheter AB*) Totalt 5 250 mnkr<br />
Genomsnittlig ränta - 3,52 %<br />
Räntebindning - 3,2 år<br />
Kapitalbindning - 3,3 år<br />
Tillåtet enligt<br />
finansinstruktion<br />
min 2 år – max 4 år<br />
min 2 år – max 5 år<br />
Låneförfall inom ett år - 31,4 % min 20 % – max 40 %<br />
Betalningskapacitet inklusive<br />
kontokredit och lånelöften 2 155 mnkr<br />
*Finansiering av Söderenergi AB sker enligt särskild policy. <strong>Huddinge</strong><br />
<strong>kommun</strong> äger 29 procent av bolaget.<br />
God betalningsberedskap<br />
Internbanken tillgodoser <strong>kommun</strong>koncernens behov av<br />
kapital på såväl kort som lång sikt, det vill säga både lån och<br />
likvida medel. Rörelsekapitalet (omsättningstillgångar minus<br />
kortfristiga skulder) har minskat kraftigt till följd av att all<br />
medelförvaltning hanteras genom internbanken. Detsamma<br />
gäller de likvida medlen i balansräkningen som minskat från<br />
21 mnkr till noll. Till följd av en ny redovisningsrekommendation<br />
påverkas därför kassalikviditeten negativt. Den uppgår<br />
till 21 procent i december 2011. Nivån innebär dock ingen<br />
försämring av betalningsberedskapen, som är fortsatt god<br />
genom att <strong>kommun</strong>en har olika krediter att ta i anspråk. Genom<br />
dessa kreditavtal tillgodoses <strong>kommun</strong>koncernens kapitalbehov.<br />
Upplåningsrisken begränsas genom att aktivt sprida<br />
upplåningen på olika finansieringskällor och löptider.<br />
2007 2008 2009 2010 2011<br />
Kassalikviditet<br />
% 144 134 124 137 21<br />
Rörelsekapital,<br />
Mnkr 352 284 257 368 -2 786<br />
24 25
Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
Låneskuld<br />
Låneskulden uppgår till 5,9 mnkr medan 7,7 mnkr lånas ut<br />
till <strong>kommun</strong>ens bolag. Det betyder att <strong>kommun</strong>en lånar ut<br />
1,8 mnkr av egen likviditet.<br />
Till följd av ändrade redovisningsrekommendationer klassificeras<br />
lånen utifrån löptiden. För en korrekt bild av låneskulden<br />
ska därför både kort- och långfristiga lån summeras.<br />
Borgensåtaganden,<br />
Mnkr 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Helägda bolag<br />
Huge Fastigheter AB 5 996 6 265 5 617 5 017 515<br />
Delägda bolag<br />
Söderenergi AB 239 391 846 952 467<br />
Övriga delägda bolag 18 18 43 49 733<br />
Övriga<br />
Känslighetsanalys<br />
Kommunens ekonomiska läge påverkas av olika händelser i<br />
omvärlden och inom den egna organisationen. Nedan redovisas<br />
hur några av de viktigaste faktorerna påverkar ekonomin.<br />
Mnkr +/-<br />
10 öre förändring av<br />
<strong>kommun</strong>alskatten<br />
18,7<br />
Budgetavvikelse<br />
<strong>kommun</strong>en, mnkr 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Budgeterat resultat 62,0 205,0 89,8 122,3 110,8<br />
Avvikelser nämnder 35,7 10,7 14,8 11,5 -0,2<br />
Reserverade medel 0,0 8,4 19,3 10,7 5,6<br />
Pensioner -17,4 11,0 -6,3 7,3 4,5<br />
Avskrivningar 2,0 2,7 10,3 14,8 16,6<br />
Exploateringsvinst 108,8 -67,7 14,2 -2,4 40,8<br />
Anläggningstillgångar<br />
Anläggningstillgångarna ökade kraftigt under 2011 till följd<br />
av internbanken och av ny redovisningsrekommendation.<br />
Konsekvenserna har blivit att det skett omklassificeringar<br />
från kortfristiga fordringar till finansiella anläggningstillgångar<br />
samt från finansiella anläggningstillgångar till kortfristiga<br />
placeringar.<br />
I övrigt har mark och byggnader ökat med 12 procent till<br />
följd av nya gator och vägar, mark och gatubelysning. Maskiner<br />
och inventarier ökar med 13 procent främst genom nya<br />
IT-investeringar.<br />
Soliditet<br />
Soliditetsutvecklingen är beroende av förändringen av det<br />
egna kapitalet men även av tillgångsförändringen. För 2011<br />
uppgick soliditeten till 33 procent, en minskning med 23<br />
procentenheter jämfört med 2010. Den stora förändringen<br />
beror på att all upplåning inom <strong>kommun</strong>koncernen sker<br />
genom internbanken, som i sin tur vidareutlånar till bolagen.<br />
Det betyder att alla lån redovisas i <strong>kommun</strong>ens balansräkning<br />
som får en nästan fördubblad omslutning. Exklusive vidareutlåning<br />
har soliditeten legat stabilt runt 73 procent senaste<br />
fem åren. Genomsnittet i riket uppgick 2010 till 52 procent<br />
och i länet till 51 procent.<br />
% 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Soliditet 71,4 57,4 61,2 56,6 33,4<br />
Inkl. pensionsskuld<br />
före 1998<br />
28,6 29,0 26,7 28,1 16,8<br />
Tillgångsförändring 15,5 12,3 14,5 16,6 81,5<br />
Förändring av eget<br />
kapital<br />
9,8 6,0 3,8 7,8 7,3<br />
Borgensåtaganden<br />
Det totala borgensåtagandet uppgick vid årsskiftet till 2 012<br />
mnkr, en minskning med 4 315 mnkr. Minskningen beror<br />
i huvudsak på den etablerade internbanken som tagit över<br />
huvuddelen av den externa skuld som tidigare låg i Huge<br />
Fastigheter AB och Söderenergi AB.<br />
Under perioden 2007- 2011 har inga garantier infriats.<br />
Bostadsrättsföreningar 302 299 295 292 289<br />
Föreningar 7 2 2 2 2<br />
Förlustansvar för egna<br />
hem 7 6 5 4 4<br />
Summa 6 569 6 981 6 808 6 316 2 010<br />
Pensionsskuld<br />
Den totala pensionsskulden inklusive löneskatt 2011 uppgår<br />
till 2 151 mnkr, en ökning med 8 procent jämfört med 2010,<br />
den högsta ökningen på fem år. Ökningen beror helt på den<br />
förändrade diskonteringsräntan. Den så kallade ansvarsförbindelsen<br />
minskar årligen i fortsättningen.<br />
Pensioner,<br />
Mnkr 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Avsättning 212 242 285 299 349<br />
Äldre än<br />
1998 1 700 1 717 1 762 1 697 1 802<br />
Total skuld 1 912 1 959 2 047 1 996 2 151<br />
Pensionsportfölj<br />
Kommunen beslutade år 2007 att avsätta 250 mnkr för pensionsmedelsförvaltning<br />
med målet att sätta ett realt tak för utbetalningar<br />
på 57 mnkr per år hänförliga till pensionsförpliktelser<br />
intjänade före 1998. Under 2011 har exponering mot<br />
aktiemarknaden minskats. Huvuddelen av obligationerna i<br />
portföljen är emitterade av svenska staten eller av statligt ägda<br />
bolag med hög kreditvärdighet. Den totala värdestegringen<br />
under perioden uppgår till 24 procent.<br />
Marknadsvärden<br />
pensionsportfölj, Mnkr 2009 2010 2011<br />
Realränteobligationer, svenska<br />
staten 127 131 138<br />
Realränteobligationer, övriga 60 60 90<br />
Nominella ränteobligationer 0 0 14<br />
Aktiefonder 14 35 24<br />
Aktieindexobligationer 21 21 5<br />
Likvida medel 50 39 39<br />
Totalt 271 286 310<br />
1 procents löneförändring 25,9<br />
1 procents prisförändring 17,5<br />
1 procents förändring<br />
försörjningsstöd<br />
1 procents hyresförändring 5,3<br />
1 procents avgiftsförändring 2,1<br />
10 heltidstjänster 5,2<br />
Kontroll och styrning<br />
Prognossäkerhet<br />
En viktig del i styrningen och kontrollen av ekonomin är de<br />
uppföljningar som sker under året. Två helårsprognoser görs,<br />
dels per mars, dels per augusti. Helårsprognosen i augusti visade<br />
ett utfall på 190 och 82 mnkr exklusive exploateringsvinster.<br />
De största avvikelserna mot prognosen visar nämnderna<br />
med 18 mnkr lägre underskott än förväntat samt finansnettot<br />
med 10 mnkr lägre underskott än i prognosen. Skatteintäkterna<br />
blev 3,2 mnkr högre än prognostiserat. Sammantaget<br />
är prognossäkerheten relativt god inom såväl nämnder som<br />
övergripande. Oförutsedda händelser under året har självfallet<br />
inte kunnat budgeteras, såsom vinterunderhållet och ändrad<br />
diskonteringsränta. Trenden är vidare att prognoserna är<br />
försiktiga i början av året och mer säkra i augusti.<br />
Helårsprognoser<br />
2011, Mnkr mars augusti utfall<br />
Nämnder -28 -18 0<br />
Centrala poster 33 47 71<br />
Skatter och<br />
utjämning<br />
1,1<br />
73 73 76<br />
Finansnetto 1 -23 -13<br />
Åres resultat 195 190 245<br />
Resultat ek mål 105 82 134<br />
Budgetavvikelser<br />
En förutsättning för sund ekonomi i balans är god budgetföljsamhet.<br />
Nämnderna, som legat på plus de senaste åren, visar<br />
sammantaget ingen avvikelse mot budget detta år. Skatteintäkter<br />
och utjämning har ett större överskott mot budget till följd av<br />
bättre utveckling av skatteunderlaget. Finansnettot visar minus<br />
till följd av sänkt diskonteringsränta, vilken inte var budgeterad.<br />
Exklusive denna post går finansnettot plus mot budget.<br />
Av övriga budgetavvikelser är det främst avskrivningar och<br />
exploateringsvinsterna som haft relativt stora överskott de<br />
senaste åren.<br />
Skatteintäkter och<br />
utjämning<br />
30,4 -39,5 -74,3 54,5 75,9<br />
Finansnetto 24,8 29,1 17,5 15,5 -12,7<br />
Övriga avvikelser 8,0 10,3 33,7 9,4 4,0<br />
Årets resultat 254,3 170,0 119,0 243,6 245,3<br />
Nämndernas avvikelse mot budget blev minus 0,2 mnkr (se<br />
nedanstående tabell). Förskole- och samhällsbyggnadsnämnderna<br />
har de beloppsmässigt största underskotten medan<br />
grundskole-, gymnasie- och äldreomsorgsnämnderna har de<br />
största överskotten. Övriga, utom miljönämnden, har smärre<br />
avvikelser mellan plus/minus 1 procent av budgeten. Samhällsbyggnad-<br />
och äldreomsorgsnämnderna visar båda bättre<br />
resultat 2011 mot 2010. Övriga nämnder har lägre resultat.<br />
Budgetavvikelse<br />
nämnderna, mnkr<br />
2009 % 2010 % 2011 %<br />
Kommunstyrelse 3,0 1,1 9,2 3,1 1,7 0,6<br />
Förskolenämnd 0,4 0,1 -5,0 -0,8 -7,3 -1,2<br />
Grundskolenämnd 19,7 1,6 10,2 0,9 3,8 0,3<br />
Gymnasienämnd 0,6 0,1 10,4 2,2 6,2 1,3<br />
Socialnämnd -16,4 -2,3 3,9 0,5 -2,0 -0,3<br />
Äldreomsorgsnämnd 5,6 1,2 1,0 0,2 2,6 0,5<br />
Kultur- och fritidsnämnd 1,5 0,9 0,6 0,4 0,5 0,3<br />
Samhällsbyggnadsnämnd -1,7 -0,9 -19,3 -10,0 -5,6 -2,8<br />
Miljönämnd 1,4 23,6 0,3 4,6 -0,5 -8,1<br />
Revision 0,7 26,3 0,1 5,3 0,4 14,3<br />
Summa nämnder 14,8 0,4 11,4 0,3 -0,2 0,0<br />
Jämfört med prognosen i delårsbokslut 2 är utfallet för nämnderna<br />
18 mnkr bättre. Verksamheternas totala nettokostnader<br />
ökade med 3,3 procent jämfört med förra året. Procentuellt<br />
ökar äldreomsorgs- och förskolenämnderna mest till följd av<br />
ökade volymer. Även socialnämnden ökar mer än genomsnittet<br />
till följd av högre försörjningsstöd. Kommunens största<br />
verksamhetsområde, grundskolan, gör ett mindre överskott<br />
på 1 mnkr. De fem största verksamhetsområdena (grundskola,<br />
förskola, gymnasium, funktionshinder och äldreomsorg)<br />
som omsluter 3 000 mnkr av budgeten visar sammantaget ett<br />
underskott mot budget på 0,3 procent eller 9 mnkr.<br />
Kommunstyrelsens plus beror på lägre personalkostnader<br />
än beräknat till följd av vakanta tjänster.<br />
Förskolenämndens minus beror i huvudsak på fler inskrivna<br />
barn än budgeterat. Totalt har 6 621 barn varit inskrivna<br />
under året vilket är 183 fler än förra året och 60 fler än planerat.<br />
Servicegraden (andel inskrivna barn av totalt antal barn<br />
i befolkningen) för 1-5 åringar var vid årsskiftet 87,2 procent<br />
26 27
Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
Förvaltningsberättelse Ekonomi<br />
(87,9). En annan orsak till underskottet är att några förskolor<br />
inte har en ekonomi i balans.<br />
Grundskolenämndens plus beror på att fler elever från<br />
andra <strong>kommun</strong>er går i <strong>kommun</strong>ens skolor. Från andra <strong>kommun</strong>er<br />
kom 407 elever, 37 fler än planerat samt 29 fler än<br />
förra året. Totalt uppgick antalet <strong>Huddinge</strong>elever till 12 665<br />
vilket är 167 fler än 2010. Ytterligare en förklaring är något<br />
färre elever i särskolan än planerat. Antalet elever uppgick till<br />
139 detta år, en minskning med 4 elever jämfört med 2010<br />
samt 6 elever färre än planerat.<br />
Gymnasienämndens plus beror på att antalet gymnasieoch<br />
särskoleelever blev färre än budgeterat. Även vuxenutbildning<br />
bidrar till resultatet till följd av färre genomförda<br />
utbildningar under året. Antalet <strong>Huddinge</strong>elever uppgick<br />
till 4 189. Det är 50 färre än planerat samt 41 färre än 2010.<br />
Eleverna från andra <strong>kommun</strong>er i <strong>Huddinge</strong>s skolor var 1 342,<br />
42 fler än planerat samt 137 fler än förra året. Antalet elever i<br />
särskolan har minskat med 7, till 84.<br />
Socialnämndens minus finns inom försörjningsstöd till<br />
följd av ökat utbetalt stöd på grund av sämre läge på arbetsmarknaden<br />
samt svårheter att ordna bostad till bostadslösa.<br />
Antalet hushåll som fick stöd 2011 uppgick till 2 443 (2 384)<br />
eller 4 125 (4 008) personer. Även funktionshinderområdet<br />
redovisar minus orsakat av högre volymer än budgeterat.<br />
Inom individ- och familjeomsorg redovisas ett positivt<br />
resultat genom lägre kostnader för vård och behandling.<br />
Äldreomsorgsnämnden redovisar ett positivt resultat trots<br />
högre volymtillväxt än planerat inom både särskilt och ordinärt<br />
boende (hemtjänst). Ordinärt boende visar ett plus mot<br />
budget på 5 mnkr, medan särskilt boende har en negativ avvikelse<br />
med 4 mnkr. Färre köpta platser inom korttidsboende<br />
har bidragit positivt till resultatet.<br />
Kultur- och fritidsnämndens positiva avvikelse är en följd<br />
av högre intäkter än budgeterat för <strong>Huddinge</strong>hallen samt att<br />
investeringar försenats vilket medfört lägre kapitalkostnader.<br />
Samhällsbyggnadsnämndens minus beror i sin helhet på<br />
högre kostnader för vinterunderhållet till följd av de stora<br />
mängder snö som kom i början av 2011.<br />
Miljönämndens underskott avser kostnader för ombyggnation<br />
av Balingsholms gård.<br />
verksamheterna. Även om den samlade bilden är positiv<br />
finns det riskfaktorer som kan påverka ekonomin negativt.<br />
Sådana faktorer är i utvecklingen av konjunkturen och därmed<br />
skatteunderlagets tillväxt. Inom <strong>kommun</strong>sektorn finns<br />
utmaningen med en ny gymnasiereform samt en fortsatt kärv<br />
arbetsmarknad vilket påverkar försörjningsstödet. En ökad<br />
konkurrens inom flera verksamhetsområden ställer krav på<br />
en effektiv egen verksamhet. Återhållsamhet och långsiktighet<br />
i ekonomiska beslut är fortsatt av stor vikt för en långsiktigt<br />
sund ekonomi.<br />
Framtidsutsikter<br />
Befolkningsprognosen för den kommande perioden (2012-<br />
2016) visar att grundskoleeleverna (6-15 år) ökar mest. Av<br />
övriga åldersgrupper fortsätter ålderspensionärerna att bli fler<br />
(över 65 år) vilket ger en utbyggnad av fler nya boenden kommande<br />
period. <strong>Huddinge</strong> är en tillväxt<strong>kommun</strong> där behoven<br />
ökar inom samtliga åldersgrupper utom gymnasieeleverna.<br />
Den långsiktiga planeringen bör vara inriktad på hur eventuella<br />
omprioriteringar kan behöva ske mellan olika verksamhetsområden,<br />
dels för att klara ökningen inom de äldsta<br />
grupperna, dels för att möta ekonomiskt kärvare tider.<br />
Med bokslutet för 2011 och <strong>kommun</strong>plan 2012 som utgångspunkt<br />
är <strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> i ett läge med god ekonomisk<br />
hushållning och hög grad av måluppfyllelse inom<br />
28 29
Allt inom räckhåll, från golf till galopp,<br />
från svart trumpetsvamp till alpin skidåkning.<br />
Det är lätt att vara fritidsfrälst i <strong>Huddinge</strong>.<br />
30 31
Förvaltningsberättelse personal<br />
Förvaltningsberättelse Personal<br />
Personalanalys<br />
Kommunens medarbetare<br />
I slutet av december hade <strong>kommun</strong>en 5 992 anställda, vilket<br />
är 63 personer fler än föregående år. Flest medarbetare finns<br />
på barn- och utbildningsförvaltningen, 61 procent av alla<br />
medarbetare. Bland de största yrkesgrupperna finns lärare,<br />
förskollärare, barnskötare samt omsorgspersonal såsom boendestödjare,<br />
vårdare eller undersköterskor.<br />
Av de anställda är 79 procent kvinnor och 21 procent män,<br />
fördelningen bland chefer är 71 procent kvinnor och 29 procent<br />
män. Målet är att det på sikt ska vara en jämn könsfördelning<br />
vilket innebär att inom alla arbeten och på alla nivåer<br />
ska båda könen representeras med en andel om minst 40<br />
procent. Bland medarbetare uppnås det målet på <strong>kommun</strong>styrelsen<br />
och miljö- och samhällsbyggnadsförvaltningen.<br />
Bland chefer uppnås det målet på gymnasiet, <strong>kommun</strong>styrelsen,<br />
kultur- och fritidsförvaltningen, miljö- och samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
och socialnämnden.<br />
Medianlönen för tillsvidareanställda kvinnor är 93 procent<br />
av männens, vilket är 1 procent högre än för 2010. Skillnaden<br />
i lön mellan kvinnor och män totalt sett förklaras av att männen<br />
mer frekvent återfinns inom yrkesgrupper med högre<br />
snittlöner.<br />
Andel utrikesfödda bland de anställda är som förra året 25<br />
procent, och totalt har 30 procent utländsk bakgrund. Störst<br />
andel arbetar inom äldreomsorgen, störst ökning har skett på<br />
socialnämnden.<br />
Andel anställda fördelade per nämnd (%)<br />
16<br />
3<br />
3<br />
3<br />
14<br />
8<br />
20<br />
32<br />
Förskolenämnd<br />
Grundskolenämnd<br />
Gymnasienämnd<br />
Kommunstyrelsen<br />
Kultur- och fritidsnämnd<br />
Miljö- och samhällsbyggnadsförvaltning<br />
Socialnämnd<br />
Äldreomsorgsnämnd<br />
Nytt webbverktyg för rekrytering<br />
Kommunen har under året infört ett webbverktyg för rekrytering,<br />
vilket möjliggör för sökande att skicka in sina ansökningar<br />
via <strong>kommun</strong>ens webbplats. Sammanlagt publicerades<br />
833 annonser som resulterade i 13 971 ansökningar. Av de<br />
sökande var 23 procent män och 77 procent kvinnor.<br />
Introduktionsdag för nyanställda<br />
Kommunen genomförde två introduktionsdagar för nya<br />
medarbetare, totalt deltog 117 personer. Dagarna var mycket<br />
uppskattade. De nyanställda fick en översiktlig information<br />
om <strong>kommun</strong>en samt en guidad bussrundtur.<br />
Chefsutveckling<br />
Kommunens chefer erbjuds årligen både ett antal obligatoriska<br />
utbildningar och fördjupningsutbildningar. De obligatoriska<br />
utbildningarna som genomfördes var Grundkurs för nya<br />
chefer, Arbetsmiljöutbildning, PLUS-utbildning (utbildning<br />
i Planerings- och utvecklingssamtal) samt utbildningar i vårt<br />
personaladministrativa system Heroma. Dessutom genomfördes<br />
fördjupningsutbildning STRAL-Hållbara chefer, Att<br />
genomföra professionella/svåra samtal och konflikthantering,<br />
Övertygande presentationer samt Vässa dina möten - hur du<br />
skapar delaktighet och resultat. För arbetsledare, samordnare<br />
och motsvarande genomfördes utbildningen Kommunikation<br />
och ledarskap.<br />
Alla chefer träffas en heldag vartannat år. På chefsdagen i<br />
maj deltog cirka 250 chefer, temat var ”Ett hållbart <strong>Huddinge</strong>”.<br />
Jämställdhets- och mångfaldsarbete<br />
Under året har en workshop och en förändringsledarutbildning<br />
inom jämställdhetsintegrering genomförts samt två välbesökta<br />
föreläsningar; Att arbeta i ett mångkulturellt samhälle<br />
med Gillis Herlitz samt Lilla gumman med Elaine Bergqvist<br />
och Annika R Malmberg. En handlingsplan för jämställda<br />
löner har tagits fram, en analys av medarbetarenkäten ur ett<br />
könsperspektiv har genomförts och det finns beslut på att<br />
personalstatistik ska vara könsuppdelad. Social- och äldreomsorgsförvaltningen<br />
anordnade en heldag för förvaltningens<br />
chefer på temat mångfald. Personal inom förskolan och<br />
socialnämnden har utbildats i HBT-kunskap och familjecentralen<br />
i Skogås och ungdomsmottagningen i <strong>Huddinge</strong> blev<br />
HBT-certifierade.<br />
Årlig medarbetarenkät<br />
Den årliga medarbetarenkäten är ett viktigt verktyg för ett<br />
fortsatt förbättrings- och utvecklingsarbete. För åttonde<br />
gången sedan 2003 har <strong>kommun</strong>en genomfört en medarbetarenkät<br />
digitalt. Svarsfrekvensen var 76 procent vilket är högt<br />
och ger ett bra underlag att arbeta vidare med.<br />
Nedan redovisas det sammanfattande måttet Medarbetarindex,<br />
totalt samt för nämnderna. Kommunens resultat i<br />
medarbetarenkäten har backat lite jämfört med föregående<br />
år, skillnaderna mellan nämnderna är stora och för alla utom<br />
förskolenämnden har resultatet sjunkit. Det är dock totalt sett<br />
ett bra resultat, det visar den jämförelse som undersökningsföretaget<br />
Synovate gör med andra organisationers resultat.<br />
Medarbetarindex ligger på 64 jämfört med svenskt arbetsliv i<br />
stort, där motsvarande värde ligger strax över 60.<br />
Medarbetarindex<br />
100%<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
Förskolenämnd<br />
Grundskolenämnd<br />
Gymnasienämnd<br />
Kommunstyrelsen<br />
Personalförsörjning<br />
Befolkningen ökar främst inom åldersintervallen 7-12 år<br />
samt 65 år och äldre, vilket ställer krav på en ökad <strong>kommun</strong>al<br />
service inom framförallt grundskola och äldreomsorg. Till<br />
detta läggs de rekryteringsbehov som uppstår när personal<br />
slutar, går i pension eller är tjänstlediga.<br />
En rad initiativ har tagits för att möta utmaningarna vad<br />
gäller personalförsörjningen av bristyrkesgrupper. Kommunens<br />
traineeprogram har, utöver att försörja verksamheterna<br />
med nya medarbetare, blivit en stark plattform att <strong>kommun</strong>icera<br />
<strong>kommun</strong>en som attraktiv arbetsgivare. Under året har<br />
arton praktikanter och elva traineer ingått i praktik- och traineeprogrammet<br />
<strong>Huddinge</strong>trainee: socionom. Ett nytt samarbete<br />
har inletts med Södertörns högskola för att även ta emot<br />
praktikanter därifrån. Miljö- och samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
har för andra året i rad genomfört traineeprogrammet<br />
<strong>Huddinge</strong>trainee: Ingenjör och Arkitekt.<br />
Av <strong>kommun</strong>ens chefer uppnår nästan 20 procent pensionsålder<br />
de kommande åren. Ett sätt att förbereda sig för detta<br />
är att ta tillvara på morgondagens ledare. Under hösten startade<br />
chefsaspirantutbildningen LedarskapsForum för fjärde<br />
gången, denna gång i samarbete med Södertälje <strong>kommun</strong> och<br />
Södertörns brandförsvarsförbund.<br />
Personalomsättning<br />
Tillsvidareanställda som lämnat <strong>kommun</strong>en för annan arbetsgivare<br />
var 9,1 procent, jämfört med 7,9 procent 2010. I<br />
samband med turbulensen i världsekonomin 2008 minskade<br />
Kultur- och fritidsnämnd<br />
Miljö- och samhällsbyggnadsförvaltning<br />
2010<br />
Socialnämnd<br />
Äldreomsorgsnämnd<br />
2011<br />
<strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> totalt<br />
personalomsättningen för att åter öka 2010 då läget stabiliserades.<br />
Personalomsättningen 2011 följer samma mönster<br />
då den var högre under första halvåret än andra halvåret då<br />
turbulensen i världsekonomin åter eskalerade.<br />
Samtliga förvaltningar ökar sin personalomsättning, men<br />
miljö- och samhällsbyggnadsförvaltningen står för den största<br />
ökningen då de fördubblat sin personalomsättning från<br />
föregående år. Detta förklaras i stor utsträckning av ett ökat<br />
antal pensionsavgångar.<br />
Av <strong>kommun</strong>ens större personalkategorier har sjuksköterskor<br />
i äldreomsorgen den största personalomsättningen, 22,4<br />
procent. Denna ökning från föregående år kan delvis förklaras<br />
av att äldreomsorgen genomfört anpassningsåtgärder vad<br />
gäller dimensioneringen av sjuksköterskor.<br />
Generationsväxling<br />
Andel tillsvidareanställda som är 60 år eller äldre är cirka 13<br />
procent av det totala antalet tillsvidareanställda. Det innebär<br />
att 690 medarbetare beräknas gå i pension inom en sjuårsperiod.<br />
Det är en marginell minskning från föregående år. Att<br />
antalet medarbetare som är över 60 år minskar visar på att vi<br />
nu är inne i den generationsväxling som vi under en längre<br />
tid prognostiserat och rustat oss för.<br />
Antal tillsvidareanställda 60 år och äldre, per nämnd och totalt<br />
(andel av totalt tillsvidareanställda)<br />
30%<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
Förskolenämnd<br />
Grundskolenämnd<br />
Gymnasienämnd<br />
Kommunstyrelsen<br />
Ett hållbart arbetsliv<br />
Sedan 2005 har det funnits möjlighet för anställda mellan 63-<br />
65 år att ansöka om arbetstidsnedsättning med tio procents<br />
lönekompensation. Under 2011 beviljades 23 anställda denna<br />
förmån och totalt hade 66 anställda förmånen.<br />
Kultur- och fritidsnämnd<br />
Miljö- och samhällsbyggnadsförvaltning<br />
2010<br />
Socialnämnd<br />
Äldreomsorgsnämnd<br />
2011<br />
<strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> totalt<br />
32 33
Förvaltningsberättelse personal BOLAGENs och <strong>kommun</strong>alförbundets verksamhet<br />
Sjukfrånvaron fortsätter att minska<br />
Den totala sjukfrånvaron har minskat med fem procent, vilket<br />
kan jämföras med förra årets minskning på elva procent.<br />
Ett aktivt rehabiliteringsarbete och förändrade sjukförsäkringsregler<br />
är de främsta orsakerna till denna förändring.<br />
Under året har arbetet med att utbilda chefer i ett IT-stöd<br />
för uppföljning och dokumentation av rehabiliteringsärenden<br />
fortsatt. Ett nytt samverkansavtal med Försäkringskassan<br />
tecknades. För att kvalitetssäkra rehabiliteringsprocessen har<br />
personalhälsan kompletterat med specialistkompetens och<br />
nytt arbetssätt gällande arbetsförmågebedömningar.<br />
Sjukfrånvaro (andel sjuktimmar av ordinarie tid)<br />
Sjukfrånvaro % 2009 2010 2011<br />
Dag<br />
0-1 0,2 0,2 0,2<br />
2-14 2,4 2,3 2,3<br />
15-90 1,2 1,1 1,3<br />
91-180 0,6 0,7 0,7<br />
181-9999 2,9 1,5 1,4<br />
Total (exklusive sjukersättning) 5,9 5,8 5,9<br />
Total (inklusive sjukersättning) 7,3 6,5 6,1<br />
Personalhälsans insatser<br />
Under året har Personalhälsan redovisat 6098 timmar, varav<br />
3806 timmar till besök, 699 timmar till rådgivande telefonsamtal<br />
samt resterande på intern tid där möten, administration<br />
och utbildning ingår. Personalhälsan har under året styrt<br />
resurser från individnivå till gruppnivå.<br />
Fördelning över hur förvaltningarna har nyttjat Personalhälsan<br />
32<br />
11<br />
13<br />
16<br />
1 1<br />
5<br />
3<br />
18<br />
Förskolenämnd<br />
Grundskolenämnd<br />
Gymnasienämnd<br />
Kommunstyrelsen<br />
Kultur- och fritidsnämnd<br />
Miljö- och samhällsbyggnadsförvaltning<br />
Socialnämnd<br />
Äldreomsorgsnämnd<br />
<strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong>, övergripande<br />
Det förebyggande arbetet har bland annat bestått av utbildningar<br />
samt stimulansträffar för hälsoinspiratörer, ett arbetsmiljöprojekt<br />
i ett skolkök, ett arbetsmiljöprojekt med treåriga<br />
handlingsplaner för friska arbetsplatser samt ljud- och oljudprojekt<br />
som genomförts på grundskolor inklusive ett utbildningsprogram<br />
för förskolornas chefer och medarbetare.<br />
Personalhälsans rehabiliteringsinsatser har framförallt bestått<br />
av en utökning av arbetsförmågebedömningar samt koordinerade<br />
insatser enligt Försäkringskassans modell. Personalhälsans<br />
multimodala team har arbetat metodiskt för att bidra<br />
till sänkningen av sjukfrånvaro. En Leg. psykolog har rekryterats<br />
för att stärka kompetensen i teamet.<br />
Arbetet med att utveckla hälsa har bland annat bestått av<br />
att anordna stressföreläsningar för anställda och att genomföra<br />
seminarier på enheters arbetsplatsträffar. En ny hälsoutvecklare<br />
har rekryterats.<br />
Personalkostnadsredovisning 2010 2011<br />
Personalkostnad 2 591 732 tkr 2 673 300 tkr<br />
Sjuklönekostnad 29 016 tkr 31 011 tkr<br />
Inhyrd personal 23 343 tkr 30 548 tkr<br />
Övertid 8 380 tkr 8 898 tkr<br />
Fyllnadstid 4 930 tkr 4 923 tkr<br />
Årsarbetare 5 102 5 206<br />
Tillsvidare 80 % 79 %<br />
Visstid 12 % 13 %<br />
Timavlönad 8 % 8 %<br />
Personalkostnaderna har ökat med 3,1 procent, vilket delvis<br />
förklaras av löneökningskostnader efter årets löneöversyn.<br />
Löneöversynen resulterade i en löneökning på 2,10 procent<br />
för tillsvidareanställda. Utfallet inom olika avtalsområden<br />
blev för Kommunals avtalsområde 2,42 procent, Lärarnas<br />
samverkansråd 1,83 procent, Akademikeralliansen 2,09<br />
procent samt OFRs förbundsområde allmän <strong>kommun</strong>al verksamhet<br />
1,84 procent och hälso- och sjukvård 2,05 procent.<br />
Kostnad för inhyrd personal har ökat. Socialnämnd och<br />
äldreomsorg har hyrt in personal på grund av ökad efterfrågan<br />
och hög arbetsbelastning, grundskolan och gymnasiet<br />
för att täcka korttidsfrånvaro eller vid svårighet att rekrytera.<br />
Som resultat av ett medvetet arbete har förskolan däremot<br />
minskat kostnader för inhyrd personal.<br />
På flera nämnder har uttag av övertid ökat. Inom socialoch<br />
äldreomsorgsförvaltningen beror det på ökad efterfrågan<br />
av personlig assistans och äldreomsorg. För gymnasiet har<br />
kostnad för övertid minskat samtidigt som fyllnadstid ökat,<br />
vilket beror på att deltidsanställda anlitas i större utsträckning<br />
än heltidsanställda vid behov av extra resurser.<br />
Andelen årsarbetare har ökat med 2,1 procent. Årsarbetare<br />
baseras på arbetad tid vilket innebär att andelen årsarbetare<br />
ökar när antalet arbetade timmar ökar. Detta beror främst på<br />
ett ökat uttag av övertid och att sjukfrånvaron har minskat.<br />
Andelen tillsvidareanställningar har minskat och andel<br />
visstidsanställningar har ökat, vilket främst beror på skollagens<br />
skärpta regler om behörighet och legitimation för lärare<br />
som ett villkor för tillsvidareanställning.<br />
Bolagens och <strong>kommun</strong>alförbundets<br />
verksamhet<br />
<strong>Huddinge</strong> Kommun<br />
Södertörns Fjärrvärme AB<br />
100%<br />
Huge Fastigheter AB<br />
100 %<br />
SRV återvinning AB<br />
31,5%<br />
Södertörns Energi AB<br />
50%<br />
Söderenergi AB<br />
58%<br />
Koncernen, fem år i sammandrag<br />
Södertörns<strong>kommun</strong>er<br />
Botkyrka Kommun<br />
Mnkr 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Årets resultat 186 128 419 296 247<br />
Balansomslutning 10 644 11 418 11 923 12 265 12 764<br />
Soliditet % 18,3 18,4 21,2 22,9 23,9<br />
Långfristiga skulder 6 849 7 396 6 836 5 855 4 900<br />
Pensionsförpliktelser<br />
intjänade före 1998 1 741 1 757 1 803 1 697 1 802<br />
För 2011 visar koncernen ett resultat på 247 mnkr, en minskning<br />
med 49 mnkr från 2010. Den senaste femårsperioden<br />
har koncernens balansomslutning ökat med 2 120 mnkr eller<br />
20 procent. Under samma period har de långfristiga skulderna<br />
minskat med 1 949 mnkr eller 28 procent. Soliditeten<br />
har förstärkts med 6 procentenheter under perioden. Koncernens<br />
förmåga att hantera sina pensionsförpliktelser bedöms<br />
fortfarande som goda utifrån tillväxttakt, invånarantal och<br />
medelålder.<br />
Huge Fastigheter AB:s resultat efter finansnetto (exklusive<br />
nedskrivningar) visar en försämring 2011 på grund av planenliga<br />
avskrivningar på byggnader som ökats till 2 procent.<br />
Resultat efter finansnetto (exklusive nedskrivningar och jämförelsestörande<br />
poster) är lägre än 2010 men betydligt bättre<br />
än det uppsatta målet. Resultatförbättringen beror främst på<br />
lägre kostnader för el, fjärrvärme och snöröjning. Söderenergi<br />
AB redovisar ett försämrat resultat på grund av ökade<br />
underhåll – och kapitalkostnader. Även Södertörns Fjärrvärme<br />
AB redovisar ett försämrat resultat, främst av minskad<br />
värmeförsäljning. SRV återvinning AB:s årsresultat blev noll,<br />
även här en minskning jämfört med 2010.<br />
Södertälje Kommun<br />
Huge Fastigheter AB<br />
Mnkr 2010 2011<br />
Omsättning 1 204,3 1 246,0<br />
Årets resultat efter finansnetto 29,2 32,1<br />
Balansomslutning 9 539,0 9 865,1<br />
Årets investeringar 473,5 570,2<br />
Soliditet % 24,5 23,7<br />
Antal årsarbetare den 31/12 261,0 264,0<br />
Verksamhet 2011<br />
Huge Fastigheter AB:s totala uthyrningsbara yta uppgår till<br />
1 083 401 kvm varav 392 653 kvm av dessa hyrdes av <strong>Huddinge</strong><br />
<strong>kommun</strong> detta år.<br />
Av bolagets uthyrningsbara ytor var 13 195 kvm (12 771)<br />
outhyrda vid bokslutstillfället.<br />
Fastigheten Sagostigen 1 i Sjödalen har förvärvats av<br />
<strong>kommun</strong>en för 2,1 mnkr i syfte att bygga en ny förskola.<br />
Fastigheter för 73,9 mnkr (189,3) har sålts under året. Bostadsrättsföreningar<br />
har köpt 3 fastigheter med 63 lägenheter.<br />
Fyra radhus i östra Skogås har avyttrats till privatpersoner<br />
och totalt 617 av 683 radhus har sålts sedan radhusförsäljningarna<br />
startade år 2000.<br />
Realisationsvinsten uppgår till 37,1 mnkr (66,8). Investeringarna<br />
uppgick till 570,2 mnkr (473,5 ). Av dessa avsåg 557,5<br />
mnkr byggnader, 7,5 mnkr mark och 5,2 mnkr inventarier.<br />
Årets resultat efter finansnetto blev 32,1 mnkr, en försämring<br />
med 101,3 mnkr i jämförelse med föregående år. Försämringen<br />
beror främst på de planenliga avskrivningarna på<br />
byggnader som ökats med 1,25 procentenheter till 2 procent.<br />
34 35
BOLAGENs och <strong>kommun</strong>alförbundets verksamhet<br />
BOLAGENs och <strong>kommun</strong>alförbundets verksamhet<br />
Framtidsutsikter 2012<br />
Försäljningar av fastigheter till bostadsrättsföreningar och<br />
av radhus till privatpersoner i östra Skogås fortsätter. Realisationsvinsterna<br />
vid dessa fastighetsförsäljningar beräknas<br />
uppgå till minst 45 mnkr.<br />
Enligt överenskommelse med hyresgästföreningen höjs<br />
bostadshyrorna med 2,5 procent från och med 1 januari 2012.<br />
Indexuppräkningen på lokalhyror blev i genomsnitt cirka 2<br />
procent från och med 1 januari 2012.<br />
Efterfrågan på bostäder i <strong>Huddinge</strong> är stor. Lokalefterfrågan<br />
är mer osäker och en viss vakansrisk finns för kommersiella<br />
lokaler i mindre attraktiva lägen.<br />
Enligt de nya ägardirektiv som antogs i <strong>kommun</strong>fullmäktige<br />
2011-09-12 skall bolaget senast 2014 uppnå ett nollresultat<br />
efter finansnetto (exklusive jämförelsestörande poster<br />
och nedskrivningar). Soliditeten ska ligga mellan 18 och 25<br />
procent.<br />
Prognosen för helåret är ett resultat efter finansnetto (exklusive<br />
jämförelsestörande poster och nedskrivningar) som<br />
beräknas till -12,1 mnkr.<br />
SRV återvinning AB<br />
Mnkr 2010 2011<br />
Omsättning 341,7 365,7<br />
Årets resultat efter finansnetto 1,8 0,0<br />
Balansomslutning 413,0 416,7<br />
Årets investeringar 53,2 82,3<br />
Soliditet % 26,3 26,0<br />
Antal årsarbetare den 31/12 164,0 168,0<br />
Verksamhet 2011<br />
En ny tjänst, fyrfacksinsamling, har etablerats. Detta innebär<br />
att hushållen nu kan sortera ut sex olika typer av förpackningar<br />
samt mat – och restavfall i två större kärl som placeras<br />
på den egna tomten.<br />
En gemensam renhållningsordning och avfallsplan har<br />
fastställts med ägar<strong>kommun</strong>erna.<br />
Högsta förvaltningsdomstolen har slagit fast att brandbekämpning<br />
på deponier som innebär att bränder kvävs med<br />
hjälp av icke brännbart material inte ska vara undantaget från<br />
avfallsskatt. Beslutet innebär att SRV har beviljats sin ansökan<br />
om omprövning av en beskattning år 2008 på 10,1 mnkr.<br />
Skatteåterbäringen kommer att redovisas år 2012.<br />
Framtidsutsikter 2012<br />
På grund av branden som bröts ut den 5 februari 2012, och<br />
som spred sig till SRVs kontor på Gladö Kvarn, kommer<br />
eventuellt en ombyggnad att ske efter att beslut fattats under<br />
våren 2012.<br />
Under våren 2012 kommer en förbehandlingsanläggning<br />
att byggas för att omvandla matavfall till substrat som sedan<br />
kommer att rötas för att framställa fordonsgas och biogödsel.<br />
För att vara delaktig i de nationella målen för insamling och<br />
behandling av matavfall har SRVs ägar<strong>kommun</strong>er beslutat<br />
att påbörja källsortering av matavfall hos hushållen i de fem<br />
ägar<strong>kommun</strong>erna i slutet av år 2011. Redan idag utsorterar<br />
många verksamheter sitt matavfall men för att klara de<br />
nationella målen, att 35 % av allt matavfall ska biologiskt<br />
behandlas, krävs att även hushållen omfattas av denna typ av<br />
källsortering.<br />
Kraven på deponiverksamhet har skärpts under senare år.<br />
Sofielunds återvinningsanläggning är en av landets modernaste<br />
anläggningar för återvinning och deponering av avfall<br />
och är mycket betydelsefull för regionen, då många deponier<br />
inte klarar de striktare krav som ställs på deponier från och<br />
med 1/1 2009. I oktober 2009 fick SRV sitt nya miljötillstånd,<br />
för Sofielunds återvinningsanläggning, beviljat.<br />
Lakvattenhanteringen kommer att lösas tillsammans med<br />
Stockholm Vatten som bygger ut befintligt reningsverk för ett<br />
första reningssteg. Slutlig rening kommer att ske på Henriksdals<br />
reningsverk innan det släpps ut till recipient (Saltsjön).<br />
Södertörns Energi AB<br />
Södertörns Energi AB är moderbolag i en koncern som äger<br />
dotterbolaget Södertörns Fjärrvärme AB (100 %) samt intressebolaget<br />
Söderenergi AB (58 %).<br />
Mnkr 2010 2011<br />
Omsättning 687,3 652,0<br />
Årets resultat efter finansnetto 19,9 -11,0<br />
Balansomslutning 1 984,9 1 892,0<br />
Årets investeringar 48,0 48,0<br />
Soliditet % -0,4 -2,5<br />
Antal årsarbetare den 31/12 46,0 47,0<br />
Södertörns Fjärrvärme AB<br />
För faktaruta se ovanstående tabell.<br />
Verksamhet 2011<br />
En positiv utveckling inom nybyggnation samt ett ökat intresse<br />
för konvertering av värmeslag ledde till bättre resultat<br />
än prognostiserat.<br />
Bland nya kunder kan nämnas fortsatt utbyggnad av bostäder<br />
i Rikstens friluftsstad och Västra Balingsnäs, flera industrifastigheter<br />
i Länna, skolor, vårdboenden samt bostäder i<br />
Ängsnäs i <strong>Huddinge</strong>.<br />
Några större ledningar har setts över och ett antal omläggningar<br />
genomförts för att minska läckage och ledningsförluster<br />
för att få en minskad produktion samt en miljöriktigare<br />
leverans.<br />
Byggnationen av Södertörnsleden i Glömstadalen samt<br />
arbetet med förbifart Stockholm påverkar Södertörns Fjärrvärme<br />
AB:s ledningsdragning. Bolaget har därför under 2011<br />
påbörjat förberedande studier för dessa omläggningar.<br />
Under året förstärktes serviceavdelningen med ytterligare<br />
en servicetekniker för att fortsätta kompetensutvecklingen<br />
inom ”Trygg värme” som innebär att kunden genom att<br />
köpa ett serviceavtal kan lämna över skötsel och underhåll<br />
till bolaget.<br />
Under 2011 har arbeten gjorts för att fler kunder ska installera<br />
fjärrvärmeväxlare på husfasaden istället för inne i husen.<br />
Ett gott resultat uppnåddes vid arbetsmiljörevisionerna och<br />
bolaget är fortsatt certifierat enligt OHSAS 18001.<br />
Av total omsättning på 652 mnkr uppgick värmeförsäljningen<br />
till 581 mnkr vilket är 4 procent mindre än budgeterat.<br />
En prishöjning på i snitt 3,5 procent gjordes inför 2012.<br />
Framtidsutsikter 2012<br />
I <strong>kommun</strong>erna <strong>Huddinge</strong>, Botkyrka och Salem finns mark<br />
för byggnation med närhet till goda <strong>kommun</strong>ikationer. Med<br />
utgångspunkt i de planer som för närvarande finns, görs bedömningen<br />
att nyanslutningarna kommer att ligga på runt<br />
5 – 10 GWh per år de närmaste åren, vilket motsvarar 0,5 – 1<br />
procent av den årliga försäljningen.<br />
Med de investeringar som gjorts antas inte att prisutvecklingen<br />
på fjärrvärme ska överstiga inflationen. Däremot kan<br />
tillgången på bränslen samt skatter och avgifter äventyra<br />
prognoserna. Samtidigt finns en ökad efterfrågan på mer<br />
flexibla prismodeller, som skapar valfrihet och trygghet, vilka<br />
bolaget ska se över.<br />
Beslut om tredjepartstillträde väntas komma från regeringen<br />
under första kvartalet 2012. Om förslaget går igenom<br />
kommer fjärrvärmenäten öppnas upp för konkurrens.<br />
Södertörns Fjärrvärme AB har börjat arbeta med Lean<br />
för att förbättra standarder, strukturer samt för att ständigt<br />
utveckla sina processer och minska ”slöseriet” i verksamheten.<br />
Arbetet är långsiktigt och kommer att pågå i alla delar av<br />
företaget.<br />
Söderenergi AB<br />
Mnkr 2010 2011<br />
Omsättning 1 515,4 1 337,0<br />
Årets resultat efter finansnetto 21,4 -13,0<br />
Balansomslutning 2 168,6 2 181,0<br />
Årets investeringar 169,4 45,0<br />
Soliditet % 6,9 6,0<br />
Antal årsarbetare den 31/12 131,0 131,0<br />
Verksamhet 2011<br />
En ny VD, Karin Medin, påbörjade sitt uppdrag den första<br />
februari 2012. Trots den extrema vintern och stora påfrestningar<br />
på bränslelogistiken lyckades Söderenergi AB hålla en<br />
hög leveranssäkerhet.<br />
Vid sommarens revisioner upptäcktes större slitage på baspannorna<br />
vilket ledde till mer omfattande underhållsarbeten<br />
än planerat samt längre revisionstid.<br />
En av de stora investeringarna som gjorts 2011 var renoveringar<br />
i Igelstaverkets panna 1.<br />
Elektrifiering av Nykvarns bränsleterminal slutfördes under<br />
hösten. Resultatet för 2011 blev lägre än budgeterat på<br />
grund av ökade underhållskostnader, sämre tillgänglighet<br />
samt högre kapitalkostnader än beräknat.<br />
En ny prisrisk – och finanspolicy utvecklades.<br />
Framtidsutsikter 2012<br />
Söderenergi påverkas i högre grad än tidigare av omvärldsfaktorer,<br />
bland annat på grund av att bränslevolymerna vuxit<br />
avsevärt sedan Igelsta kraftvärmeverk togs i bruk och att intäkterna<br />
även är avhängiga marknaderna för el och elcertifikat.<br />
För att säkra produktionen av prisvärd och hållbar fjärrvärme<br />
och därmed dess långsiktiga konkurrenskraft har ett<br />
arbete inletts för att under 2012 ta fram en långsiktig utvecklingsplan<br />
för Söderenergi som innefattar ekonomisk utveckling,<br />
investeringar och utbyggnadsmöjligheter.<br />
En ur effektivitetssynpunkt angelägen fråga är att ytterligare<br />
utveckla bränslelogistiken, både avseende intern bränslehantering<br />
och ökade lagringsmöjligheter. Även försök för att<br />
öka prestandan för värme och elproduktionen i kraftvärmeverket<br />
skall genomföras.<br />
Söderenergi AB skall fortsätta sitt arbete med Lean-filosofin<br />
i syfte att få en ökad målstyrning samt ökad effektivitet för<br />
att i sin tur skapa ett högre värde i verksamheten.<br />
Södertörns brandförsvarsförbund<br />
Mnkr 2010 2011<br />
Omsättning 294,1 301,0<br />
Årets resultat efter finansnetto 18,9 6,0<br />
Balansomslutning 266,8 300,4<br />
Årets investeringar 13,0 20,7<br />
Soliditet % 23,1 22,5<br />
Antal årsarbetare den 31/12 373,3 371,9<br />
Verksamhet 2011<br />
Räddningsinsatserna i medlems<strong>kommun</strong>erna minskade med<br />
411, från 6 951 till 6 540 stycken. Den stora minskningen<br />
skedde inom gruppen trafikolyckor.<br />
Förbundet har under året utfört 951 tillsyner och haft 721<br />
övriga ärenden där tillstånd för brandfarlig och yttrande om<br />
offentlig tillställande är mest förekommande.<br />
Resultatet för året blev 6 mnkr.<br />
Framtidsutsikter 2012<br />
Från och med årsskiftet 2011/2012 går Södertörns brandförsvarsförbund<br />
och Brandkåren Attunda över till gemensamma<br />
personal – och ekonomisystem.<br />
36<br />
37
Verksamhetsberättelser Verksamhetsberättelser<br />
Kommunstyrelsen<br />
Sammanvägd bedömning<br />
Vision:<br />
Delaktighet<br />
HÅLLBAR<br />
SAMHÄLLS-<br />
UTVECKLING<br />
Förskolenämnden<br />
Sammanvägd bedömning<br />
Förskolenämnden bedömer måluppfyllelsen som god på<br />
gränsen till mycket god med anledning av fortsatt höga resultat<br />
i föräldraenkäten och då arbetet bedrivits enligt plan.<br />
Bedömningen uppnår inte mycket god på grund av en lägre<br />
måluppfyllelse för sund ekonomi.<br />
Vision:<br />
Delaktighet<br />
HÅLLBAR<br />
SAMHÄLLS-<br />
UTVECKLING<br />
Kommunstyrelsens arbete har i stort sett löpt enligt plan och<br />
har hållit budget. Måluppfyllelsen ligger i vissa delar under<br />
planerad nivå för året. Då de tre målen nöjda invånare, hållbar<br />
samhällsutveckling och sund ekonomi redovisar godkänt<br />
är <strong>kommun</strong>styrelsens samlade omdöme ändå att måluppfyllelsen<br />
är god.<br />
ATTRAKTIV<br />
ARBETSGIVARE<br />
NÖJDA<br />
INVÅNARE<br />
SUND<br />
EKONOMI<br />
ATTRAKTIV<br />
ARBETSGIVARE<br />
NÖJDA<br />
INVÅNARE<br />
SUND<br />
EKONOMI<br />
Årets händelser<br />
Kommunfullmäktige har fattat ett inriktningsbeslut för ny<br />
översiktsplan, det vill säga den långsiktiga inriktningen för<br />
den fysiska planeringen med sikte mot 2030. En central del är<br />
att <strong>kommun</strong>en tar ytterligare ett steg för en mer hållbar samhällsutveckling,<br />
bland annat genom att prioritera gång- cykeloch<br />
kollektivtrafik.<br />
Stiftelsen Flemingsberg Science bildades i januari för att<br />
främja samverkan och samarbete mellan akademi, näringsliv<br />
och samhälle i Flemingsberg. Bakom stiftelsen står <strong>Huddinge</strong><br />
<strong>kommun</strong>, Stockholms läns landsting, Botkyrka <strong>kommun</strong>,<br />
Karolinska institutet, Kungliga tekniska högskolan (KTH)<br />
och Södertörns högskola.<br />
Flera nya e-tjänster har lanserats för att underlätta invånares<br />
och företags kontakter med <strong>kommun</strong>en. Exempel på populära<br />
tjänster är ansökan om konto i det webbaserade frånvarosystemet<br />
Skola24 för skolan, nybyggnadskarta och ansökan<br />
om modersmålsundervisning. Öppet trådlöst nätverk har<br />
installerats på många bibliotek, skolor och andra enheter som<br />
en service till elever, biblioteksbesökare och allmänhet.<br />
Under året lanserades också <strong>kommun</strong>ens omgjorda webbplats<br />
och ett förslag till en ny varumärkesplattform för <strong>Huddinge</strong><br />
presenterades.<br />
EFFEKTIVA<br />
PROCESSER<br />
Profil:<br />
Kunskap berikar<br />
Ekonomi<br />
Kommunstyrelsen redovisar ett överskott på 1,7 mnkr. Överskottet<br />
beror på minskande personalkostnader som ligger<br />
betydligt lägre än beräknat för 2011. Vakanserna är dels<br />
ofrivilliga, dels medvetna val där vi valt att avvakta med genomförandet<br />
av rekryteringar för att vi inte lyckats hitta rätt<br />
kompetens. På samma sätt har vissa projekt senarelagts för att<br />
säkerställa att förutsättningarna är de bästa möjliga både vad<br />
gäller personal och teknik.<br />
Årets händelser<br />
Förskolorna har fortsatt höga resultat i den enkät som besvaras<br />
av föräldrar som har sina barn i <strong>kommun</strong>ens förskolor.<br />
Majoriteten, 91 procent, har uppgett att de är nöjda med sitt<br />
barns förskola.<br />
Den 1 juli 2011 trädde den nya skollagen och den reviderade<br />
läroplanen för förskolan i kraft. Förskolan blev en egen<br />
skolform och det första steget i skolväsendet. För att skapa en<br />
gemensam plattform utifrån skollag och reviderad läroplan<br />
genomfördes utbildning för samtliga medarbetare i förskolor<br />
och pedagogisk omsorg. Flera utbildningssatsningar har genomförts<br />
för förskolechefer och förskollärare med betoning<br />
på förändrat och förtydligat uppdrag i skollagen.<br />
Olika satsningar har genomförts under året för att rekrytera<br />
fler förskollärare till <strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Förskolorna har ökat sina avrop på ekologiska livsmedel<br />
från 29 procent 2010 till 37 procent.<br />
Förskolan Äpplet i centrala <strong>Huddinge</strong> öppnade en finskspråkig<br />
förskoleavdelning i juni 2011. Skolinspektionen genomförde<br />
under våren 2011 en tillsyn utifrån minoritetslagen och<br />
särskild rätt till plats i förskola för vissa nationella minoriteter.<br />
Tillsynen visar att <strong>kommun</strong>en uppfyller författningens krav.<br />
Förbättringsområden<br />
Inom förskolan finns ett stort behov av att öka andelen utbildade<br />
förskollärare. Ett led i detta arbete är insatser i samband<br />
med förskollärarstudenters verksamhetsförlagda utbildning<br />
vid <strong>Huddinge</strong>s förskolor. Extra fokus kommer att läggas på att<br />
rekrytera män till förskolan.<br />
EFFEKTIVA<br />
PROCESSER<br />
Profil:<br />
Kunskap berikar<br />
Fokus kommer också att var på förskolornas planer mot<br />
diskriminering och arbetet med genusfrågor. Förskolorna<br />
kommer att fortsätta arbetet med att implementera den nya<br />
skollagen och reviderade läroplanen under 2012.<br />
Det förstärkta pedagogiska uppdraget i samband med<br />
skollagen och den reviderade läroplanen kräver en förstärkt<br />
kompetens hos den pedagogiska ledningen, förskollärare och<br />
barnskötare. Detta innebär behov av fördjupade och utökade<br />
fortbildningsinsatser inom förskolan.<br />
Ekonomi<br />
Förskolenämnden redovisar ett underskott på 7,3 mnkr.<br />
Antalet helårsinskrivna barn var 6 621 barn, cirka 60 fler än<br />
vad nämnden fått i budget. Några förskoleområden redovisar<br />
underskott som till viss del beror på att man använt del av<br />
tidigare års överskott.<br />
Förbättringsområden<br />
Företagare som haft ärenden med <strong>kommun</strong>en ger oss högre<br />
betyg än de som inte haft det. Vi måste därför marknadsföra<br />
det goda företagsarbete som bedrivs. Inom personalområdet<br />
behöver vi ta fram en gemensam struktur för analyserna vid<br />
uppföljning av personalnyckeltal och arbetsmiljöfaktorer.<br />
Fortsatt utveckling från förvaltande organisation till utvecklande<br />
organisation behövs. Bland annat kan vi bli bättre<br />
på att bedriva projekt. Det är också viktigt att vi fortsätter att<br />
stärka styrningen och ledningen i särskilt viktiga frågor.<br />
38<br />
39
Verksamhetsberättelser Verksamhetsberättelser<br />
Grundskolenämnden<br />
Sammanvägd bedömning<br />
Vision:<br />
Delaktighet<br />
HÅLLBAR<br />
SAMHÄLLS-<br />
UTVECKLING<br />
Gymnasienämnden<br />
Sammanvägd bedömning<br />
Den samlade måluppfyllelsen för gymnasienämnden bedöms<br />
vara god. Måluppfyllelsen för samtliga områden utom attraktiv<br />
arbetsgivare har bedömts vara god. Måluppfyllelsen för<br />
attraktiv arbetsgivare bedöms vara godtagbar.<br />
Vision:<br />
Delaktighet<br />
HÅLLBAR<br />
SAMHÄLLS-<br />
UTVECKLING<br />
Grundskolenämnden bedömer måluppfyllelsen inom området<br />
hållbar samhällsutveckling vara godtagbar.<br />
För att nå ett högre värde krävs att de äldre elevernas<br />
resultat förbättras. För nöjda invånare är bedömningen godtagbar.<br />
Fler elever har fått sitt förstahandsval tillgodosett,<br />
men arbetet med planer mot diskriminering och kränkande<br />
behandling bedöms bara som godtagbart. Den sammanvägda<br />
bedömningen är god.<br />
Årets händelser<br />
Fler elever i årskurs 3 klarar samtliga delprov i de nationella<br />
proven, men det är något färre som bedöms nå målen i kursplanerna.<br />
Meritvärdet i årskurs 9 har sjunkit en aning, medan<br />
andelen som är behöriga till ett yrkesprogram ökat något.<br />
En ny skollag och en ny läroplan har trätt i kraft. Implementeringen<br />
av dessa har präglat skolornas arbete. Skolinspektionens<br />
granskning av <strong>kommun</strong>ens skolor har även den<br />
påverkat oss. Kritik mot skolorna har diskuterats på rektorsmöten<br />
för åtgärder. Arbetet med åtgärdsprogram för de elever<br />
som riskerar att inte nå målen har fortsatt. Efterfrågan på<br />
studiehandledning för modersmålsundervisning ökar. Riktlinjer<br />
för hur mottagandet av nyanlända elever ska ske har<br />
tagits fram.<br />
Under 2010 avropade skolorna tillsammans 26,5 procent<br />
ekologiska livsmedel, 2011 höjdes nivån till 30,8.<br />
Förbättringsområden<br />
Fokus läsåret 2012/2013 handlar om implementering och<br />
ATTRAKTIV<br />
ARBETSGIVARE<br />
NÖJDA<br />
INVÅNARE<br />
EFFEKTIVA<br />
PROCESSER<br />
SUND<br />
EKONOMI<br />
Profil:<br />
Kunskap berikar<br />
kunskapsresultat. Ett flerårigt arbete då det finns stora resultatskillnader<br />
mellan skolor och mellan pojkar och flickor.<br />
Även skillnaderna mellan resultaten på de nationella proven<br />
och elevernas betyg ska analyseras. Arbetet med att öka<br />
tryggheten behöver utvecklas. Fortfarande finns det elever<br />
som inte känner sig trygga, särskilt de äldre. Skolinspektionen<br />
genomför granskningar av <strong>Huddinge</strong>s skolor under läsåret<br />
2011/2012. Resultatet redovisas för respektive skola samt i en<br />
sammantagen bedömning av <strong>kommun</strong>en. Rapporterna blir<br />
ett bra instrument för vidare utveckling av verksamheten.<br />
Ekonomi<br />
Nämnden redovisar ett mindre överskott på 3,8 mnkr. Vi har<br />
färre elever i särskolan än planerat och fler elever från andra<br />
<strong>kommun</strong>er har valt att gå i våra skolor. Majoriteten av skolorna<br />
har en ekonomi i balans, men redovisar tillsammans ett<br />
underskott på 4,2 mnkr.<br />
Årets händelser<br />
Betygsgenomsnittet i <strong>Huddinge</strong>s gymnasieskolor har ökat<br />
något och ligger nära riket. 97 procent av eleverna har i enkät<br />
svarat positivt på frågan ”Jag känner mig trygg på min skola”.<br />
Andel elever som slutfört utbildning i svenska för invandrare<br />
(SFI) har ökat liksom andelen elever med lägst godkända<br />
betyg inom den grundläggande vuxenutbildningen.<br />
Höstterminen 2011 startade de första eleverna studier<br />
enligt nya gymnasiereformen (GY-11). Reformen innebär nya<br />
behörighetsregler för antagningar, tydlig uppdelning mellan<br />
yrkes- och högskoleförberedande gymnasieprogram, nya<br />
program och därmed ett ändrat programutbud, nya ämnesplaner<br />
och en ny betygsskala med fler betygssteg.<br />
<strong>Huddinge</strong> har också fått tre Nationella idrottsutbildningar<br />
(NIU) beviljade i ishockey, fotboll och friidrott.<br />
Sågbäcksgymnasiets ombyggnad samt nybyggnad av en<br />
permanent byggskola har beslutats.<br />
Resurscentrum för nyanlända, RCN startade sin verksamhet<br />
under 2011.<br />
<strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong>s gymnasieelever är lyckosamma i<br />
tävlingar. En elev vann skol-SM i frisörteknik, Ung företagsamhet<br />
har nått många framgångar och eleverna vunnit flera<br />
priser. Inom NIU finns många duktiga idrottare som nått<br />
stora framgångar i skol-SM i exempelvis friidrott.<br />
ATTRAKTIV<br />
ARBETSGIVARE<br />
NÖJDA<br />
INVÅNARE<br />
EFFEKTIVA<br />
PROCESSER<br />
SUND<br />
EKONOMI<br />
Profil:<br />
Kunskap berikar<br />
Förbättringsområden<br />
Fler elever ska slutföra sina gymnasiestudier inom tre år med<br />
ett slutbetyg innehållande lägst godkända betyg. Genomströmningen<br />
inom Sfi ska öka så att riksgenomsnittet uppnås.<br />
För att värna arbetslinjen etableras lärlingsutbildningar som<br />
ett studiealternativ för den som önskar en tydlig yrkesutbildning.<br />
För att kunna rekrytera och behålla legitimerade och<br />
behöriga lärare krävs att vi fungerar som en bra arbetsgivare.<br />
Den digitala kompetensen och tillgängligheten för elever,<br />
lärare och skolledare behöver öka. Vi ska verka för att bibehålla<br />
och om möjligt öka attraktiviteten och konkurrenskraften<br />
hos <strong>kommun</strong>ens gymnasieskolor. Implementering av<br />
GY-11 fortsätter och arbetet med vuxenutbildningsreformen<br />
(Vux-12) påbörjas.<br />
Ekonomi<br />
Gymnasienämnden redovisar ett överskott med 6,2 mnkr och<br />
förklaras främst av färre gymnasieungdomar i <strong>kommun</strong>en<br />
jämfört med prognosen. Tre av fyra gymnasieskolor redovisar<br />
ett underskott 2011 främst på grund av osäkerhet i budgeteringen<br />
som GY-11 har medfört. Det har varit svårt att i förväg<br />
förutse elevernas val av utbildning.<br />
40<br />
41
Verksamhetsberättelser Verksamhetsberättelser<br />
Socialnämnden<br />
Sammanvägd bedömning<br />
Vision:<br />
Delaktighet<br />
HÅLLBAR<br />
SAMHÄLLS-<br />
UTVECKLING<br />
Äldreomsorgsnämnden<br />
Sammanvägd bedömning<br />
Äldreomsorgsnämndens bedömning är att måluppfyllelsen<br />
totalt sett är god för verksamheten 2011. Under målen nöjda<br />
invånare, hållbar samhällsutveckling, sund ekonomi och<br />
effektiva processer visar resultatet på god måluppfyllelse.<br />
För målet attraktiv arbetsgivare bedöms måluppfyllelsen<br />
vara godtagbar eftersom resultatet i medarbetarundersökningen<br />
har sjunkit i förhållande till tidigare år och etappmålen inte<br />
nås. Resultatet är dock högre än snittet för <strong>kommun</strong>en.<br />
Vision:<br />
Delaktighet<br />
HÅLLBAR<br />
SAMHÄLLS-<br />
UTVECKLING<br />
Socialnämndens bedömning är att måluppfyllelsen totalt sett<br />
är god för verksamheten 2011. På målen hållbar samhällsutveckling,<br />
sund ekonomi och effektiva processer är bedömningen<br />
att måluppfyllelsen är god. På målen nöjda invånare<br />
och attraktiv arbetsgivare når inte resultaten helt upp till planerad<br />
nivå, varför måluppfyllelsen bedöms vara godtagbar.<br />
Resultat i både brukar- och medarbetarundersökningarna<br />
har sjunkit i förhållande till förra året och etappmålen nås<br />
inte. Det lägre resultatet i brukarundersökningen kan bero<br />
på att årets undersökning innehåller betydligt fler svar från<br />
brukare inom myndighetsutövande verksamheter än tidigare.<br />
Resultatet från årets medarbetarundersökning har sjunkit<br />
mot tidigare år men står sig väl jämfört med <strong>kommun</strong>snittet.<br />
Årets händelser<br />
Nya e-tjänster har startat och ökat tillgängligheten för till exempel<br />
den som söker försörjningsstöd. Ett utvecklingsarbete<br />
har startat för att effektivisera arbetet med bostadslösa försörjningsstödstagare.<br />
Former för bra mottagande av ensamkommande<br />
flyktingbarn har utarbetats. Förberedelser för en<br />
familjecentral i centrala <strong>Huddinge</strong> är gjorda. Familjecentralen<br />
i Skogås och ungdomsmottagningen har HBT-certifierats.<br />
Antalet boendeplatser för kvinnor med missbruk utökades.<br />
Nio bostäder inom funktionshinder har byggts om till fullvärdiga<br />
bostäder. Arbetsmetoder och hjälpmedel har tagits fram<br />
för att underlätta för personer med <strong>kommun</strong>ikationssvårigheter<br />
att bli delaktiga och själva bestämma mer i vardagen.<br />
Omorganisation av biståndskansliet har gjort att brukarnas<br />
behov bättre kan mötas.<br />
ATTRAKTIV<br />
ARBETSGIVARE<br />
NÖJDA<br />
INVÅNARE<br />
EFFEKTIVA<br />
PROCESSER<br />
SUND<br />
EKONOMI<br />
Profil:<br />
Kunskap berikar<br />
Förbättringsområden<br />
Fortsätta att effektivisera stödet till försörjningsstödstagare<br />
som är eller riskerar att bli bostadslösa. Pröva en modell som<br />
förkortar handläggningsprocessen vid nybesök vid försörjningsstöd.<br />
Fortsätta arbetet kring mottagande av ensamkommande<br />
barn genom att se över avtalet med Migrationsverket.<br />
Utveckla metoder och insatser för barn och unga som är i<br />
behov av stöd. Se över metoder och resurser för att möta det<br />
alltmer komplexa vårdbehovet hos missbrukare. Fortsätta<br />
utveckla metoder för ökad delaktighet för brukarna.<br />
Ekonomi<br />
Socialnämnden redovisar ett negativt resultat på 2,0 miljoner<br />
kronor. Främst är det kostnaderna för försörjningsstödet som<br />
har ökat mycket jämfört med 2010 och överstiger budgeten.<br />
Även funktionshinderområdet visar på ett minus för året.<br />
Färre placeringar av ungdomar och ett plus för missbrukssektionen<br />
gör att resultatet ändå är nära noll.<br />
Årets händelser<br />
Flera projekt har genomförts under 2011 för att utveckla äldreomsorgen.<br />
Två har handlat om att utveckla maten och måltiderna<br />
för de äldre. En kvalitativ metod för uppföljning av<br />
verksamheten på <strong>kommun</strong>ens demensboenden har utvecklats.<br />
Ett annat projekt har haft fokus på att uppmuntra seniorer<br />
till ett aktivt och hälsosamt liv och skapa en meningsfull<br />
tillvaro. Samverkan med intresseorganisationer och frivilliga<br />
är en viktig del. Flemingsbergs seniorcentrum har utvecklat<br />
verksamheten så att fler äldre nu deltar. Systematisk uppföljning<br />
av verksamheten i både <strong>kommun</strong>al och privat regi har<br />
prioriterats under året. Att antalet äldre personer i <strong>Huddinge</strong><br />
har ökat under 2011 märks bland annat i fler ansökningar om<br />
hjälp och stöd. Den <strong>kommun</strong>ala hemtjänsten har dock fått<br />
färre kunder eftersom många valt någon av de elva privata<br />
hemtjänstutförarna. Det har medfört att den <strong>kommun</strong>ala<br />
hemtjänsten fått lägre intäkter och för att klara budgeten har<br />
nämnden fattat beslut om anpassningar i verksamheten.<br />
ATTRAKTIV<br />
ARBETSGIVARE<br />
NÖJDA<br />
INVÅNARE<br />
EFFEKTIVA<br />
PROCESSER<br />
SUND<br />
EKONOMI<br />
Profil:<br />
Kunskap berikar<br />
Förbättringsområden<br />
Äldreomsorgen fortsätter arbetet med att öka kundernas<br />
möjlighet till delaktighet och inflytande i planeringen och<br />
genomförandet av omsorgsinsatserna. Den <strong>kommun</strong>ala<br />
hemtjänsten kommer att genomföra förändringar för att hålla<br />
budgeten och profilera sig för att öka konkurrenskraften.<br />
Demensverksamheten ska fortsätta att utvecklas utifrån de<br />
nationella riktlinjerna, och arbetet med dokumentation och<br />
uppföljning ska vidareutvecklas inom hela äldreomsorgen.<br />
Ekonomi<br />
Äldreomsorgen redovisar ett positivt resultat på 2,6 miljoner<br />
kronor. Färre hemtjänsttimmar och korttidsplatser har gett<br />
plus för året. Kommunens utförare av hemtjänst har färre<br />
uppdrag och ett behov av att anpassa verksamheten till sina<br />
intäkter. I avvaktan på nya platser i särskilt boende har köpta<br />
platser varit lägre än budget. Samtidigt har ombyggnationer<br />
inneburit tomma lägenheter och högre kostnader. Vissa<br />
enheter har också haft svårt att klara sin ekonomi.<br />
42<br />
43
Verksamhetsberättelser Verksamhetsberättelser<br />
Kultur- och fritidsnämnden<br />
Sammanvägd bedömning<br />
Den samlade bedömningen är att kultur- och fritidsnämndens<br />
måluppfyllelse är god trots att den för såväl attraktiv<br />
arbetsgivare som sund ekonomi bedöms som mycket god.<br />
Dessa är dock i mål- och resultatbilden underordnade nöjda<br />
invånare och hållbar samhällsutveckling i betydelse.<br />
Årets händelser<br />
I januari fastställde <strong>kommun</strong>fullmäktige den nya biblioteksplanen<br />
som har blivit ett bra stöd för <strong>kommun</strong>ens profil. För<br />
första gången gav förvaltningen ut en samlad kultur- och<br />
fritidsguide, vilken i januari distribuerades till alla hushåll<br />
i <strong>kommun</strong>en. Tillsammans med ett antal grann<strong>kommun</strong>er<br />
medverkade <strong>Huddinge</strong> till att det i april genomfördes en lyckad<br />
premiär för minfritid.nu, en mässa för personer med funktionsnedsättning<br />
som lockade totalt cirka 4 000 besökare.<br />
2011 har inte inneburit att det tillkommit några större<br />
anläggningar, men väl ett antal mindre lokaler så som till<br />
exempel en omklädningsbyggnad vid Nytorps mosse, en utbyggnad<br />
av brottningslokalen i Flemingsberg, en lokal för indisk<br />
dans i Vårby gård, ombyggda lokaler för ungdomsverksamheten<br />
i Segeltorp och ombyggnad för RFID vid ytterligare<br />
tre bibliotek. Den stora smolken i glädjebägaren är att frågan<br />
om lokaliseringen av den nya mötesplatsen för ungdomar<br />
kombinerad med en idrottshall i centrala <strong>Huddinge</strong> som drog<br />
ut på tiden. Genom beslutet att ändra lokaliseringen till<br />
Stuvsta IP försenas projektet med två-tre år.<br />
Förbättringsområden<br />
Med anledning av att SCB:s medborgarundersökning visar<br />
Vision:<br />
Delaktighet<br />
ATTRAKTIV<br />
ARBETSGIVARE<br />
HÅLLBAR<br />
SAMHÄLLS-<br />
UTVECKLING<br />
NÖJDA<br />
INVÅNARE<br />
EFFEKTIVA<br />
PROCESSER<br />
SUND<br />
EKONOMI<br />
Profil:<br />
Kunskap berikar<br />
på att kännedomen om kultur- och fritidsutbudet i <strong>Huddinge</strong><br />
inte har ökat jämfört med 2010 så ges förvaltningen i uppdrag<br />
att under 2012 ta fram en strategisk <strong>kommun</strong>ikationsplan<br />
som grund för fortsatt arbete. Stora insatser har under året<br />
ägnats åt att ta till vara resultaten av undersökningen ”Ung<br />
livsstil i <strong>Huddinge</strong> 2009/2010”. Det är viktigt att de kunskaper<br />
som erhållits under 2012 omvandlas till förändringar i utbudet<br />
som ligger i linje med ungdomarnas önskemål. Ett tredje<br />
förbättringsområde är andelen manliga låntagare. Trots att<br />
det har funnits med som ett mål att öka andelen manliga låntagare<br />
på biblioteken så har utvecklingen tyvärr gått i motsatt<br />
riktning. Här krävs med andra ord ytterligare ansträngningar<br />
under 2012.<br />
Ekonomi<br />
Kultur- och fritidsnämnden uppvisar ett överskott på 0,5<br />
mnkr för 2011. Överskottet beror främst på högre intäkter<br />
för <strong>Huddinge</strong>hallen än beräknat samt att avsatta medel för<br />
kapitaltjänst inte togs i anspråk då planerade investeringar<br />
försenats. Överskottet har bland annat använts till en fortsatt<br />
satsning på biblioteksverksamheten, uppdatering av ITutrustning<br />
och ersättningsinventarier på anläggningarna.<br />
44<br />
45
Verksamhetsberättelser Verksamhetsberättelser<br />
Samhällsbyggnadsnämnden<br />
Sammanvägd bedömning<br />
Samhällsbyggnadsnämnden har arbetat med de mål, uppdrag<br />
och åtaganden som sattes för 2011 för att nå <strong>kommun</strong>fullmäktiges<br />
mål; nöjda invånare, hållbar samhällsutveckling,<br />
attraktiv arbetsgivare, sund ekonomi samt effektiva processer.<br />
Den samlade måluppfyllelsen bedöms för året som god.<br />
Årets händelser<br />
Det har satsats extra på städning och drift av badplatser, som<br />
utrustats med räddningsutrustning och bänkar. Samtliga<br />
av <strong>kommun</strong>ens lekplatser har under året besiktigats enligt<br />
Svensk standard.<br />
Trafikstrategin har färdigställts för remiss, en hastighetsplan<br />
har slutförts för beslut i samhällsbyggnadsnämnden,<br />
underlag för beslut om reglering av infartsparkeringar samt<br />
program för den offentliga miljön i Flemingsberg har tagits<br />
fram. För de fem extra miljonerna som förvaltningen fick<br />
inför 2011 har extra beläggning kunnat läggas ut på <strong>kommun</strong>ens<br />
vägar och det sedan tidigare stora underhållsberget har<br />
därmed inte ökat under året.<br />
Under året har det genomförts en översyn av gatukostnadsreglementet<br />
från 2007. Utredningen redovisade förslag till<br />
ändringar i reglementet vad gäller jämkning av kostnadsunderlaget<br />
samt för betalningsskyldighet och betalningsvillkor.<br />
Ett nytt reviderat gatukostnadsreglemente godkändes av <strong>kommun</strong>fullmäktige<br />
i oktober 2011.<br />
Förbättringsområden<br />
Fortsätta prioritera arbetet med bemötande och information<br />
till kund.<br />
Vision:<br />
Delaktighet<br />
ATTRAKTIV<br />
ARBETSGIVARE<br />
HÅLLBAR<br />
SAMHÄLLS-<br />
UTVECKLING<br />
NÖJDA<br />
INVÅNARE<br />
EFFEKTIVA<br />
PROCESSER<br />
SUND<br />
EKONOMI<br />
Profil:<br />
Kunskap berikar<br />
Att kunna erbjuda företagsmark är en prioriterad fråga.<br />
Tillsammans med <strong>kommun</strong>styrelsen ska en strategi som visar<br />
inriktningen för <strong>kommun</strong>ens arbete med näringslivsfrågor<br />
tas fram.<br />
Under 2011 har utbildning för ett förbättrat kundbemötande<br />
genomförts. Detta arbete fortsätter på bredare front<br />
framöver. Genom bättre och effektivare kontakter mellan<br />
<strong>kommun</strong>en och företagen är avsikten att det ska bli enklare<br />
att starta, driva och utveckla företag i <strong>kommun</strong>en. Arbetet<br />
fortsätter med att dokumentera och förbättra processer.<br />
Ekonomi<br />
Samhällsbyggnadsnämnden visar ett resultat på minus 5,6<br />
mnkr, varav minus 12,3 mnkr avser vinterservice. Vintern<br />
2010/2011 blev lång och snörik, många totalutryckningar<br />
samt bortforsling av snö gav stora kostnader och budgeten för<br />
vinterservice var förbrukad redan i mars. Övrig verksamhet<br />
redovisar sammantaget ett plus och 2011 var ytterligare ett<br />
bra år för de avgiftsfinansierade verksamheterna med intäkter<br />
som översteg budget.<br />
Miljönämnden<br />
Sammanvägd bedömning<br />
Miljönämnden har arbetat med de mål, uppdrag och åtaganden<br />
som sattes för 2011 för att nå <strong>kommun</strong>fullmäktiges mål;<br />
nöjda invånare, hållbar samhällsutveckling, attraktiv arbetsgivare,<br />
sund ekonomi samt effektiva processer. Den samlade<br />
måluppfyllelsen bedöms för året som god.<br />
Årets händelser<br />
I samband med framtagandet av gällande översiktsplan (år<br />
2000) togs en underlagsrapport som beskriver <strong>kommun</strong>ens<br />
grönstruktur fram, ”<strong>Huddinge</strong>s grönstruktur”. När en ny<br />
översiktsplan tas fram uppdateras Grönstrukturrapporten<br />
med ny kunskap. Här beskrivs hur <strong>Huddinge</strong>s övergripande<br />
och lokala grönstruktur hänger samman, var de mest värdefulla<br />
naturområdena finns och hur dessa värden ska kunna<br />
bevaras långsiktigt. Även värdefull natur för rekreation och<br />
naturvärden i tätorten beskrivs i rapporten.<br />
Under 2011 har inventering av enskilda avlopp påbörjats<br />
i Glömsta. Detta för att ställa krav på förbättrad hantering<br />
av avloppsvatten på fastigheter som saknar godtagbara avloppsanläggningar.<br />
Inventeringen visar att många fastigheter<br />
behöver förbättra sina avloppsanläggningar för att skydda<br />
grund- och ytvatten och därmed även förbättra vattenkvaliteten<br />
i våra sjöar.<br />
Arbete enligt åtgärdsprogram 2010-2015 som tagits fram av<br />
Tyresåns vattenvårdsförbund har genomförts.<br />
Ansvaret för strandskyddsdispenser har förts från samhällsbyggnadsnämnden<br />
till miljönämnden. Bedömningen<br />
av om särskilda skäl för dispens föreligger prövas därmed av<br />
ansvarig nämnd enligt miljöbalken, istället för av den nämnd<br />
som ansvarar för byggandet i sig.<br />
Vision:<br />
Delaktighet<br />
ATTRAKTIV<br />
ARBETSGIVARE<br />
HÅLLBAR<br />
SAMHÄLLS-<br />
UTVECKLING<br />
NÖJDA<br />
INVÅNARE<br />
EFFEKTIVA<br />
PROCESSER<br />
SUND<br />
EKONOMI<br />
Profil:<br />
Kunskap berikar<br />
Förbättringsområden<br />
Lösningsmedelsförorenat grundvatten har påträffats i Gräsvretens<br />
upplagsområde. Fastighetsägare i området har informerats<br />
att inte använda vattnet för förtäring. En kartläggning<br />
för att försöka få klarhet i vad föroreningen beror på har<br />
påbörjats och fortsätter under 2012.<br />
Fortsatt tillsynsarbete behövs för att åtgärda bristfälliga<br />
avlopp där inte <strong>kommun</strong>alt avlopp planeras.<br />
Information och tillgänglighet till ansökningsblanketter på<br />
<strong>kommun</strong>ens webbplats behöver uppdateras.<br />
Ekonomi<br />
Miljönämnden redovisar ett underskott på 0,5 mnkr. Arbetet<br />
med Balingsholms gård är nu avslutat och gården är i full<br />
drift. Gården är ombyggd till en modern ladugård med<br />
lösdrift och mjölkrobot. Enligt tidigare beslut har delar av<br />
byggnationen, 0,8 mnkr, bekostats av det balanserade överskottet.<br />
46<br />
47
ekonomisk redovisning ekonomisk redovisning<br />
Resultaträkning<br />
Balansräkning<br />
Mnkr<br />
Kommunen<br />
Budget Kommunen Koncernen<br />
2011 Not 2011 2010 Not 2011 2010<br />
Verksamhetens intäkter 687,0 1 892,5 797,2 2 264,6 2 185,9<br />
Jämförelsestörande intäkter - - - 14,1 42,1<br />
Verksamhetens kostnader -4 867,7 2 -5 018,5 -4 794,0 -5 810,2 -5 657,0<br />
Jämförelsestörande kostnader - - - -<br />
Avskrivningar -81,2 3 -64,6 -58,5 -319,1 -290,0<br />
Verksamhetens nettokostnad -4 261,9 -4 190,6 -4 055,3 -3 850,6 -3 719,0<br />
Skatteintäkter 3 559,4 4 3 629,6 3 451,3 3 629,6 3 451,3<br />
Generella statsbidrag och utjämning 750,1 5 755,8 773,2 755,8 773,2<br />
Finansiella intäkter 75,7 6 316,5 89,4 103,2 38,0<br />
Finansiella kostnader -12,5 7 -266,0 -15,0 -352,4 -234,6<br />
Resultat före extraordinära poster 110,8 245,3 243,6 285,6 308,9<br />
Extraordinära intäkter - - - - -<br />
Extraordinära kostnader - - - - -<br />
Skattekostnader - - - 25 -38,3 -13,0<br />
Årets resultat 110,8 8 245,3 243,6 247,3 295,9<br />
Kassaflödesanalys<br />
Mnkr Kommunen Koncernen<br />
Not 2011 2010 Not 2011 2010<br />
DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN<br />
Årets resultat 245,3 243,6 247,3 295,9<br />
Justering för av- och nedskrivningar 64,6 58,5 319,1 290,0<br />
Justering för övriga ej likviditetspåverkande poster 9 48,4 12,1 48,8 -39,0<br />
Medel från verksamheten före förändring av rörelsekapital 358,3 314,2 615,2 546,9<br />
Ökning (-) /minskning (+) av kortfristiga fordringar 860,3 -311,2 -50,1 -136,7<br />
Ökning (-) /minskning (+) av förråd och varulager - - -20,6 -38,1<br />
Ökning (+) /minskning (-) kortfristiga skulder -77,8 -58,4 -157,2 -207,8<br />
Kassaflöde från den löpande verksamheten 1 140,8 -55,4 387,3 164,3<br />
INVESTERINGSVERKSAMHETEN<br />
Förvärv av immateriella anläggningstillgångar - - -0,4 -1,4<br />
Försäljning av immateriella anläggningstillgångar - - - -<br />
Förvärv av materiella anläggningstillgångar -170,9 -175,6 -798,5 -745,2<br />
Försäljning av materiella anläggningstillgångar 10 0,1 0,4 77,5 189,3<br />
Förvärv av finansiella anläggningstillgångar -31,5 -17,3 -31,7 -36,7<br />
Försäljning av finansiella anläggningstillgångar 10 25,8 - 25,8 -<br />
Kassaflöde från investeringsverksamheten -176,5 -192,5 -727,3 -594,0<br />
FINANSIERINGSVERKSAMHETEN<br />
Ökning (+) /minskning (-) av lån 4 611,4 650,2 306,5 296,6<br />
Ökning (-) /minskning (+) av långristiga fordringar -5 597,3 -661,0 -17,4 -168,4<br />
Kassaflöde från finansieringsverksamheten -985,9 -10,8 289,1 128,2<br />
ÅRETS KASSAFLÖDE -21,6 -258,7 -50,9 -301,5<br />
Likvida medel vid årets början 21,6 280,3 129,6 431,1<br />
Likvida medel vid årets slut 0,0 21,6 78,7 129,6<br />
Mnkr Kommunen Koncernen<br />
Not 2011 2010 Not 2011 2010<br />
TILLGÅNGAR<br />
Anläggningstillgångar<br />
Immateriella anläggningstillgångar<br />
Immateriella anläggningstillgångar - - 2,6 3,1<br />
Goodwill - - 194,5 202,7<br />
Materiella anläggningstillgångar<br />
Mark, byggnader och tekniska anläggningar 11 936,7 857,3 8 670,0 8 285,1<br />
Maskiner och inventarier 12 133,3 114,7 891,9 888,3<br />
Pågående arbete 13 183,2 143,3 720,2 643,5<br />
Finansiella anläggningstillgångar<br />
Värdepapper, andelar, aktier 14 1 154,2 1 154,3 35,9 35,7<br />
Långfristiga fordringar 15 7 681,7 2 084,4 26 1 172,8 1 156,0<br />
Summa anläggningstillgångar 10 089,1 4 354,0 11 687,9 11 214,4<br />
Omsättningstillgångar<br />
Exploateringsfastigheter/förråd 16 - - 99,5 78,9<br />
Kortfristiga fordringar 17 490,9 1 351,3 27 625,9 573,9<br />
Omsättningsfastigheter - - 33,9 35,8<br />
Kortfristiga placeringar 18 238,1 232,2 238,1 232,2<br />
Kassa och bank - 21,6 78,7 129,6<br />
Summa omsättningstillgångar 729,0 1 605,1 1 076,1 1 050,4<br />
Summa tillgångar 10 818,1 5 959,1 12 764,0 12 264,8<br />
EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER<br />
Eget kapital<br />
Ingående eget kapital 3 371,0 3 127,4 2 808,3 2 529,4<br />
Direktbokning mot eget kapital - - - -17,0<br />
Årets resultat 245,3 243,6 247,3 295,9<br />
Summa eget kapital 19 3 616,3 3 371,0 3 055,6 2 808,3<br />
Avsättningar<br />
Avsättningar till pensioner 20 348,9 299,0 28 389,5 337,5<br />
Övriga avsättningar - - 29 577,7 557,3<br />
Summa avsättningar 348,9 299,0 967,2 894,8<br />
Skulder<br />
Långfristiga skulder 21 3 337,8 6,0 30 4 899,5 5 854,6<br />
Kortfristiga skulder 22 3 515,1 2 283,1 31 3 841,7 2 707,1<br />
Summa skulder 6 852,9 2 289,1 8 741,2 8 561,7<br />
Summa eget kapital, avsättningar och skulder 10 818,1 5 959,1 12 764,0 12 264,8<br />
Ställda panter<br />
Fastighetsinteckningar - - 0,1 0,1<br />
Företagsinteckningar - - 5,4 5,4<br />
Övrigt - - 24,3 17,5<br />
Ansvarsförbindelser<br />
Borgensåtagande 23 2 009,9 6 316,4 2 012,3 6 318,8<br />
Borgensåtagande för hel- och delägda<br />
bolags pensionsåtaganden 81,1 74,8 81,1 74,8<br />
Pensionsförpliktelser intjänade före 1998 1 802,4 1 697,3 1 802,4 1 697,3<br />
Övriga förpliktelser 24 13,3 18,6 15,2 20,5<br />
Förvaltade fonder 0,3 0,3 0,3 0,3<br />
48 49
ekonomisk redovisning ekonomisk redovisning<br />
Noter till resultaträkning, kassaflödesanalys och balansräkning, Mnkr<br />
Not 1<br />
Verksamhetens intäkter 2011 2010<br />
Not 8<br />
Avstämning mot <strong>kommun</strong>allagens balanskrav 2011 2010<br />
Bidrag 306,5 305,4 Årets resultat enligt resultaträkningen 245,3 243,6<br />
Taxor och avgifter 179,9 173,6 Avgår samtliga realisationsvinster -0,8 -0,1<br />
Exploateringsintäkter 115,0 52,6 Årets resultat enligt balanskrav 244,5 243,5<br />
Försäljning av verksamhet och entreprenader 194,3 174,7<br />
Övriga intäkter 96,8 90,9 Not 9<br />
892,5 797,2 Justering för övriga ej<br />
2011 2010<br />
likviditetspåverkande poster<br />
Not 2<br />
Förändring av pensionsavsättning 49,9 13,7<br />
Verksamhetens kostnader 2011 2010 Bokfört värde markförsäljning, exploateringsverksamhet 0,1 -<br />
Personalkostnader -2 639,8 -2 565,3 Omklassificering -1,3 -2,3<br />
Lokalkostnader -555,4 -556,0 Värdereglering aktier 0,6 -0,1<br />
Köp av verksamhet och entreprenader -1 206,6 -1 092,9<br />
Realisationsvinst sålda anläggningstillgångar -0,8 -0,1<br />
Bidrag -197,0 -184,4<br />
Nedskrivning finansiella anläggningstillgångar - 0,1<br />
Exploateringskostnader -4,3 -5,0<br />
Periodisering investeringsbidrag -0,2 -<br />
Övriga kostnader -415,4 -390,4<br />
Utrangeringar materiella anläggningstillgångar 0,1 0,8<br />
-5 018,5 -4 794,0<br />
48,4 12,1<br />
Not 3<br />
Avskrivningar 2011 2010 Not 10<br />
Fastigheter och anläggningar -35,0 -29,9 Försäljning av anläggningstillgångar 2011 2010<br />
Maskiner och inventarier -29,6 -28,6 Bilar 0,1 0,4<br />
-64,6 -58,5 Obligationer och aktiefonder 25,1 -<br />
Bostadsrätt 0,7 -<br />
Not 4<br />
25,9 0,4<br />
Skatteintäkter 2011 2010<br />
Preliminär skatteinbetalning 3 545,2 3 405,3<br />
Not 11<br />
Preliminär slutavräkning innevarande år 70,6 43,6<br />
Mark, byggnader och tekniska anläggningar 2011 2010<br />
Slutavräkning föregående år 13,8 2,4<br />
Markreserv 98,8 94,7<br />
3 629,6 3 451,3<br />
Verksamhetsfastigheter 3,5 4,8<br />
Not 5<br />
Fastigheter för annan verksamhet 36,9 25,0<br />
Generella statsbidrag och utjämning 2011 2010<br />
Publika fastigheter 797,5 732,8<br />
Inkomstutjämning 393,4 401,1<br />
936,7 857,3<br />
Kostnadsutjämning 203,6 191,7<br />
Fastighetsavgift 137,9 133,6 Ingående ackumulerade anskaffningsvärden 1 168,4 1 016,3<br />
Regleringsbidrag 99,4 24,5 Årets slutredovisade investeringar 114,5 152,4<br />
Utjämningsavgift LSS -78,5 -70,9 Försäljningar/utrangeringar -0,1 -0,3<br />
Konjunkturstöd - 93,2 Omklassificeringar - -<br />
755,8 773,2 Utgående ackumulerade anskaffningsvärden 1 282,8 1 168,4<br />
Not 6<br />
Ingående ackumulerade av- och nedskrivningar -311,1 -281,4<br />
Finansiella intäkter 2011 2010 Försäljningar/utrangeringar - 0,2<br />
Ränteintäkter utlåning internbanken 274,9 60,0 Omklassificeringar - -<br />
Ränteintäkter ränteswapar internbanken 25,4 - Årets avskrivningar -35,0 -29,9<br />
Pensionsförvaltning 8,5 6,4<br />
Utgående ackumulerade av- och nedskrivningar -346,1 -311,1<br />
Borgensavgifter 6,0 22,0<br />
Bokfört värde 936,7 857,3<br />
Övriga finansiella intäkter 1,7 1,0<br />
316,5 89,4<br />
Kommunen tillämpar linjär avskrivning. Avskrivningstider 5-50 år<br />
Not 7<br />
Not 12<br />
Finansiella kostnader 2011 2010<br />
Maskiner och inventarier<br />
Räntekostnader finansiering internbanken -179,5 -7,8<br />
2011 2010<br />
Räntekostnader ränteswapar internbanken -41,9 -<br />
Maskiner och inventarier 90,2 86,7<br />
Ränta på pensionsskuld -41,3 -6,2<br />
IT 39,0 24,8<br />
Pensionsförvaltning -2,5 -0,4 Fordon 1,9 1,0<br />
Övriga finansiella kostnader -0,8 -0,6 Konstverk 2,2 2,2<br />
-266,0 -15,0<br />
133,3 114,7<br />
Ingående ackumulerade anskaffningsvärden 255,5 229,2<br />
Årets slutredovisade investeringar 46,9 28,5<br />
Försäljningar/utrangeringar -0,4 -2,2<br />
Omklassificeringar 1,4 -<br />
Utgående ackumulerade anskaffningsvärden 303,4 255,5<br />
Ingående ackumulerade av- och nedskrivningar -140,8 -113,4<br />
Försäljningar/utrangeringar 0,3 1,2<br />
Omklassificeringar - -<br />
Årets avskrivningar -29,6 -28,6<br />
Utgående ackumulerade av- och nedskrivningar -170,1 -140,8<br />
Bokfört värde 133,3 114,7<br />
Kommunen tillämpar linjär avskrivning. Avskrivningstider 3-20 år<br />
Not 13<br />
Pågående arbete 2011 2010<br />
Investeringar i byggnader och tekniska anläggningar 49,0 26,4<br />
Investeringar i samhällsbyggnadsprojekt 132,6 112,9<br />
Investeringar i maskiner och inventarier 1,6 4,0<br />
183,2 143,3<br />
Pågående investeringar avskrivs inte<br />
Not 14<br />
Värdepapper, andelar, aktier 2011 2010<br />
Huge Fastigheter AB (100 %) 1 120,0 1 120,0<br />
Stockholm Vatten AB 2,5 2,5<br />
SRV återvinning AB (31,5 %) 0,4 0,4<br />
Södertörns Energi AB (50 %) 5,0 5,0<br />
AB Vårljus 1,0 1,0<br />
Stockholmsregionens försäkrings AB 9,0 9,0<br />
Övriga 0,3 0,3<br />
Kommuninvest ekonomisk förening* 4,1 4,1<br />
Bostadsrätter 11,9 12,0<br />
1 154,2 1 154,3<br />
*Andelskapitalet i Kommuninvest ekonomisk förening avser inbetalt andelskapital.<br />
Kommuninvest ekonomisk förening har därefter beslutat om insatsemissioner<br />
om sammanlagt 674 570 kr för <strong>kommun</strong>en. Den 31 dec 2011<br />
uppgick <strong>kommun</strong>ens totala andelskapital till 4 814 570 kronor.<br />
Not 15<br />
Långfristiga fordringar 2011 2010<br />
Huge Fastigheter AB 6 370,0 600,0<br />
Södertörns Energi AB - 675,0<br />
Söderenergi AB 508,2 -<br />
Handelsbanken finans* 785,5 791,6<br />
Kommuninvest 17,3 17,3<br />
Övriga långfristiga fordringar 0,7 0,5<br />
7 681,7 2 084,4<br />
* Avser Söderenergi AB:s leasingavtal gällande kraftvärmeverket i Igelsta.<br />
Not 16<br />
Exploateringsfastigheter/förråd 2011 2010<br />
Pågående exploateringsarbeten som balanserats i avvaktan på kommande<br />
försäljningslikvider och slutavräkning, se not 22.<br />
Not 17<br />
Kortfristiga fordringar 2011 2010<br />
Mervärdesskatt 63,0 64,8<br />
Förutbetalda kostnader 165,0 155,2<br />
Upplupna intäkter 71,3 76,5<br />
Upplupna skatteintäkter 127,9 43,6<br />
Kundfordringar 33,5 31,8<br />
Kortfristig utlåning till koncernföretag 29,0 964,0<br />
Övriga fordringar 1,2 15,4<br />
490,9 1 351,3<br />
Not 18<br />
Kortfristiga placeringar 2011 2010<br />
Aktiefonder, pensionsportfölj 24,3 31,6<br />
Aktieindexobligationer, pensionsportfölj 19,6 19,6<br />
Obligationer, pensionsportfölj 194,2 181,0<br />
238,1 232,2<br />
Not 19<br />
Eget kapital 2011 2010<br />
Nämndernas ackumulerade över- och underskott 102,8 151,8<br />
varav<br />
Kommunstyrelsen 9,0 18,4<br />
Förskolenämnden 13,8 13,8<br />
Grundskolenämnden 15,4 11,7<br />
Gymnasienämnden 14,3 24,9<br />
Socialnämnden 23,1 28,1<br />
Äldreomsorgsnämnden 15,9 32,5<br />
Kultur- och fritidsnämnden 4,8 10,2<br />
Samhällsbyggnadsnämnden 6,0 6,1<br />
Miljönämnden 0,5 6,1<br />
Överskott som reserverats 250,0 250,0<br />
Övrigt eget kapital 3 263,5 2 969,2<br />
3 616,3 3 371,0<br />
Not 20<br />
Avsättningar till pensioner 2011 2010<br />
Avsättningar för pensioner enligt blandad modell 272,5 229,5<br />
Avsättning för visstidspensioner m m 8,3 11,1<br />
Avsättning löneskatt 68,1 58,4<br />
348,9 299,0<br />
Ingående avsättning till pensioner 299,0 285,3<br />
Pensionsutbetalningar -13,0 -10,2<br />
Nyintjänad pension 22,9 16,3<br />
Ränte- och basbeloppsuppräkningar 33,3 5,0<br />
Förändring av löneskatt 9,7 2,7<br />
Övrigt -3,0 -0,1<br />
Utgående avsättning 348,9 299,0<br />
Antal visstidsförordnanden 10 13<br />
varav politiker 8 11<br />
varav anställda 2 2<br />
Särskilda avtalspensioner 0 2<br />
Aktualiseringsgrad, % 57,0 77,0<br />
50 51
ekonomisk redovisning ekonomisk redovisning<br />
Not 21<br />
Långfristiga skulder 2011 2010<br />
Långfristig upplåning internbanken 3 301,5 -<br />
Övriga långfristiga skulder 36,3 6,0<br />
3 337,8 6,0<br />
Not 22<br />
Kortfristiga skulder 2011 2010<br />
Kortfristiga lån i banker och kreditinstitut 1 545,4 780,0<br />
Certifikat 1 042,5 498,0<br />
Leverantörsskulder 329,5 355,3<br />
Personalens skatter och avgifter 83,2 83,6<br />
Pensionsskuld avgiftsbestämd ålderspension 105,3 100,8<br />
Semesterskuld och övertidsskuld 160,6 158,5<br />
Förutbetalda skatteintäkter - 111,3<br />
Övriga upplupna kostnader och<br />
förutbetalda intäkter 185,7 115,8<br />
Flyktingmedel 58,3 72,9<br />
Exploatering/förråd 0,8 3,6<br />
Övriga kortfristiga skulder 3,8 3,3<br />
3 515,1 2 283,1<br />
Not 23<br />
Borgensåtagande 2011 2010<br />
Huge Fastigheter AB 514,8 5 017,4<br />
Delägda bolag/förbund 1 200,9 1 001,0<br />
Bostadsrättsföreningar 288,8 291,8<br />
Övriga 1,9 1,9<br />
Förlustansvar för egna hem 3,5 4,3<br />
2 009,9 6 316,4<br />
Borgensförluster under året 0,0 0,0<br />
<strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong> har i december 2004 ingått en solidarisk borgen såsom<br />
för egen skuld för Kommuninvest i Sverige AB:s samtliga nuvarande och<br />
framtida förpliktelser. Samtliga 267 <strong>kommun</strong>er som per 2011-12-31 var<br />
medlemmar i Kommuninvest ekonomisk förening har ingått likalydande<br />
borgensförbindelser.<br />
Mellan samtliga medlemmar i Kommuninvest ekonomisk förening<br />
har ingåtts ett regressavtal som reglerar fördelningen av ansvaret mellan<br />
medlems<strong>kommun</strong>erna vid ett eventuellt ianspråktagande av ovan nämnd<br />
borgensförbindelse. Enligt regressavtalet ska ansvaret fördelas dels i förhållande<br />
till storleken på de medel som respektive medlems<strong>kommun</strong> lånat av<br />
Kommuninvest i Sverige AB, dels i förhållande till storleken på medlems<strong>kommun</strong>ernas<br />
respektive insatskapital i Kommuninvest ekonomisk förening.<br />
Vid en uppskattning av den finansiella effekten av <strong>Huddinge</strong> <strong>kommun</strong>s<br />
ansvar enligt ovan nämnd borgensförbindelse, kan noteras att per 2011-12-31<br />
uppgick Kommuninvest i Sverige AB:s totala förpliktelser till 224 781 496 815<br />
kronor och totala tillgångar till 223 342 743 649 kronor. Kommunens andel av<br />
de totala förpliktelserna uppgick till 5 985 200 299 kronor och andelen av de<br />
totala tillgångarna uppgick till 5 947 681 889 kronor.<br />
Not 24<br />
Operationella leasingavtal 2011 2010<br />
Avser ej uppsägningsbara avtal som överstiger 3 år<br />
Framtida leasingavgifter som förfaller inom ett år 5,1 6,5<br />
Framtida leasingavgifter som förfaller<br />
mellan ett och fem år 8,2 12,1<br />
Framtida leasingavgifter som förfaller<br />
senare än fem år 0,0 0,0<br />
13,3 18,6<br />
Not 25<br />
Skattekostnader 2011 2010<br />
Aktuell skatt -14,8 -16,8<br />
Uppskjuten skatt -23,5 3,8<br />
-38,3 -13,0<br />
Not 26<br />
Långfristiga fordringar 2011 2010<br />
Kommunens fordran på Södertörns Energi AB - 337,5<br />
Kommunens fordran på Söderenergi AB 360,8 -<br />
Handelsbanken finans 785,5 791,6<br />
Kommuninvest 17,3 17,3<br />
Övriga långfristiga fordringar 9,2 9,6<br />
1 172,8 1 156,0<br />
Not 27<br />
Kortfristiga fordringar 2011 2010<br />
Förutbetalda kostnader och<br />
upplupna intäkter 300,6 191,9<br />
Kundfordringar 181,1 213,3<br />
Kortfristig utlåning till koncernföretag 14,5 44,5<br />
Övriga kortfristiga fordringar 129,7 124,2<br />
625,9 573,9<br />
Not 28<br />
Avsättning för pensioner 2011 2010<br />
Kommunen 348,9 299,0<br />
Huge Fastigheter AB 1,2 2,6<br />
SRV återvinning AB 4,3 3,9<br />
Södertörns Energi AB 31,8 28,8<br />
Söderenergi AB 3,3 3,2<br />
389,5 337,5<br />
Not 29<br />
Övriga avsättningar 2011 2010<br />
Avsättningar för skatter 541,3 518,2<br />
Efterbehandling och sluttäckning av deponi 36,1 38,8<br />
Övriga avsättningar 0,3 0,3<br />
577,7 557,3<br />
Not 30<br />
Långfristiga skulder 2011 2010<br />
Kommunen 3 337,8 6,0<br />
Huge Fastigheter AB 504,8 5 004,7<br />
SRV återvinning AB 23,0 20,6<br />
Södertörns Energi AB 675,8 338,6<br />
Söderenergi AB 358,1 484,7<br />
4 899,5 5 854,6<br />
Not 31<br />
Kortfristiga skulder 2011 2010<br />
Leverantörsskulder 399,9 417,0<br />
Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 436,9 535,0<br />
Kortfristiga lån i banker och kreditinstitut 1 612,2 864,9<br />
Certifikat 1 042,5 498,0<br />
Övriga kortfristiga skulder 350,2 392,2<br />
3 841,7 2 707,1<br />
Driftsredovisning<br />
Mnkr UTFALL INTÄKTER UTFALL KOSTNADER UTFALL NETTO BUDGET NETTO AVVIKELSE<br />
Kommunstyrelse 22,8 -322,5 -299,7 -301,4 1,7<br />
Förskolenämnd 135,7 -772,4 -636,7 -629,4 -7,3<br />
Grundskolenämnd 121,7 -1 327,8 -1 206,1 -1 209,9 3,8<br />
Gymnasienämnd 162,1 -631,5 -469,4 -475,6 6,2<br />
Socialnämnd 188,5 -961,6 -773,1 -771,1 -2,0<br />
Äldreomsorgsnämnd 106,1 -633,1 -527,0 -529,6 2,6<br />
Kultur- och fritidsnämnd 23,2 -182,9 -159,7 -160,2 0,5<br />
Samhällsbyggnadsnämnd 57,0 -261,7 -204,7 -199,1 -5,6<br />
Miljönämnd 5,0 -11,7 -6,7 -6,2 -0,5<br />
Revision 0,0 -2,4 -2,4 -2,8 0,4<br />
Summa nämnder 822,1 -5 107,6 -4 285,5 -4 285,3 -0,2<br />
Exploateringsverksamhet 115,0 -4,2 110,8 70,0 40,8<br />
Avskrivningar 0,0 -64,6 -64,6 -81,2 16,6<br />
Reserverade medel 0,0 0,0 0,0 -5,6 5,6<br />
Finansförvaltning, centrala poster 0,7 47,8 48,5 40,2 8,3<br />
Nämndernas finansiella kostnader 0,0 0,2 0,2 0,0 0,2<br />
S:a verksamhetens nettokostnader 937,8 -5 128,4 -4 190,6 -4 261,9 71,3<br />
Skatteintäkter 3 629,6 0,0 3 629,6 3 559,4 70,2<br />
Generella statsbidrag / utjämning 834,3 -78,5 755,8 750,1 5,7<br />
Finansiella intäkter 316,5 0,0 316,5 75,7 240,8<br />
Finansiella kostnader 0,0 -266,0 -266,0 -12,5 -253,5<br />
Årets resultat 5 718,2 -5 472,9 245,3 110,8 134,5<br />
Investeringsredovisning<br />
Mnkr INKOMSTER UTGIFTER UTFALL NETTO BUDGET NETTO AVVIKELSE<br />
Kommunstyrelse 0,0 -18,1 -18,1 -21,0 2,9<br />
Förskolenämnd 0,0 -0,8 -0,8 -4,0 3,2<br />
Grundskolenämnd 0,0 -15,1 -15,1 -13,0 -2,1<br />
Gymnasienämnd 0,0 -2,0 -2,0 -3,2 1,2<br />
Socialnämnd 0,0 -0,5 -0,5 -5,4 4,9<br />
Äldreomsorgsnämnd 0,0 -3,4 -3,4 -11,5 8,1<br />
Kultur- och fritidsnämnd 0,0 -3,0 -3,0 -3,2 0,2<br />
Samhällsbyggnadsnämnd 3,9 -48,1 -44,2 -57,4 13,2<br />
Miljönämnd 0,3 -6,6 -6,3 -6,8 0,5<br />
Samhällsbyggnadsprojekt 48,9 -126,4 -77,5 -197,4 119,9<br />
Summa 53,1 -224,0 -170,9 -322,9 152,0<br />
Exploateringsredovisning<br />
Projekt UTFALL, Mnkr PROJEKTET AVSER<br />
Kvarnbergsplan 39,1 Bostäder<br />
Länna industriområde 27,1 Industrimark<br />
Länna 45:1 (bensinstation/vägrestaurang) 21,1 Arbetsplatser mm<br />
Balingsnäs västra 19,8 Bostäder<br />
Mellansjö 4,1 Bostäder<br />
Övrigt, inkl markreserv -0,4<br />
Summa 110,8<br />
52 53
ekonomisk redovisning ekonomisk redovisning<br />
Nyckeltal<br />
2009 2010 2011<br />
KOMMUNSTYRELSE<br />
Antal årsarbetare 205 197 189<br />
Bruttokostnad, Mnkr 297 315 323<br />
Nettokostnad, Mnkr 274 288 300<br />
Budgetavvikelse netto, Mnkr 3 9 2<br />
Nettoinvesteringae, Mnkr 9 16 18<br />
Andel av <strong>kommun</strong>ens<br />
nettokostnad, % 7 7 7<br />
FÖRSKOLENÄMND<br />
Antal årsarbetare 976 978 1 012<br />
Bruttokostnad, Mnkr 719 732 772<br />
Nettokostnad, Mnkr 589 599 637<br />
Budgetavvikelse netto, Mnkr 0 -5 -7<br />
Nettoinvesteringar, Mnkr 2 2 1<br />
Andel av <strong>kommun</strong>ens nettokostnad, % 15 14 15<br />
GRUNDSKOLENÄMND<br />
Antal årsarbetare 1 595 1 588 1 632<br />
Bruttokostnad, Mnkr 1 299 1 288 1 328<br />
Nettokostnad, Mnkr 1 186 1 165 1 206<br />
Budgetavvikelse netto, Mnkr 20 10 4<br />
Nettoinvesteringar, Mnkr 2 5 15<br />
Andel av <strong>kommun</strong>ens nettokostnad, % 29 29 29<br />
GYMNASIENÄMND<br />
Antal årsarbetare 418 412 415<br />
Bruttokostnad, Mnkr 594 606 631<br />
Nettokostnad, Mnkr 464 455 469<br />
Budgetavvikelse netto, Mnkr 1 10 6<br />
Nettoinvesteringar, Mnkr 3 1 2<br />
Andel av <strong>kommun</strong>ens nettokostnad, % 12 12 11<br />
SOCIALNÄMND<br />
Antal årsarbetare 838 833 855<br />
Bruttokostnad, Mnkr 918 908 962<br />
Varav köpta tjänster; extern omsorg, Mnkr - - 180<br />
Nettokostnad, Mnkr 735 734 773<br />
Budgetavvikelse netto, Mnkr -16 4 -2<br />
Nettoinvesteringar, Mnkr 0 0 0<br />
Andel av <strong>kommun</strong>ens nettokostnad, % 18 18 18<br />
ÄLDREOMSORGSNÄMND<br />
Antal årsarbetare 814 803 801<br />
Bruttokostnad, Mnkr 573 592 633<br />
Varav köpta tjänster;<br />
extern omsorg, Mnkr 57 86 119<br />
Nettokostnad, Mnkr 466 489 527<br />
Budgetavvikelse netto, Mnkr 6 1 3<br />
Nettoinvesteringar, Mnkr 2 5 3<br />
Andel av <strong>kommun</strong>ens nettokostnad, % 12 12 13<br />
2009 2010 2011<br />
KULTUR- OCH FRITIDSNÄMND<br />
Antal årsarbetare 136 137 142<br />
Bruttokostnad, Mnkr 189 176 183<br />
Nettokostnad, Mnkr 169 154 160<br />
Budgetavvikelse netto, Mnkr 1 1 1<br />
Nettoinvesteringar, Mnkr 0 2 3<br />
Andel av <strong>kommun</strong>ens nettokostnad, % 4 4 4<br />
SAMHÄLLSBYGGNADSNÄMND<br />
Antal årsarbetare 140 141 145<br />
Bruttokostnad, Mnkr 231 262 262<br />
Nettokostnad, Mnkr 187 213 205<br />
Budgetavvikelse netto, Mnkr -2 -19 -6<br />
Nettoinvesteringar, Mnkr 32 41 44<br />
Andel av <strong>kommun</strong>ens<br />
nettokostnad, % 5 5 5<br />
MILJÖNÄMND<br />
Antal årsarbetare 13 14 15<br />
Bruttokostnad, Mnkr 9 10 12<br />
Nettokostnad, Mnkr 5 6 8<br />
Budgetavvikelse netto, Mnkr 1 0 0<br />
Nettoinvesteringar, Mnkr 1 2 6<br />
Andel av <strong>kommun</strong>ens<br />
nettokostnad, % 0 0 0<br />
REVISIONSNÄMND<br />
Antal årsarbetare 0 0 0<br />
Bruttokostnad, Mnkr 2 3 2<br />
Nettokostnad, Mnkr 2 3 2<br />
Budgetavvikelse netto, Mnkr 1 0 0<br />
Nettoinvesteringar, Mnkr 0 0 0<br />
Andel av <strong>kommun</strong>ens<br />
nettokostnad % 0 0 0<br />
OBLIGATORISK SJUKFRÅNVAROREDOVISNING 2011, %<br />
Alla Kvinnor Män<br />
Totalt 6,0 6,5 4,1<br />
0-29 år 6,5 6,9 4,7<br />
30-49 år 5,4 5,9 3,5<br />
50- år 6,6 7,2 4,7<br />
>=60 (dagar) 45,1 46,5 36,7<br />
FÖRSKOLA<br />
Totalt antal <strong>Huddinge</strong>barn 6 276 6 438 6 621<br />
Kommunal förskola 4 388 4 514 4 613<br />
Kommunala familjedaghem 228 191 162<br />
Fristående förskola/familjedaghem 1 645 1 690 1 826<br />
I annan <strong>kommun</strong> 15 15 20<br />
Netto, kr/barn 92 636 91 985 95 061<br />
Servicegrad, % 87,7 87,9 87,2<br />
2009 2010 2011<br />
Antal barn i kön utan förskoleplats<br />
enligt platsgarantin 1<br />
Barn/personal i <strong>kommun</strong>al förskola 5,5 5,4 5,4<br />
Barn/personal i <strong>kommun</strong>ala<br />
familjedaghem 4,8 4,5 4,4<br />
Barn/personal i fristående förskola - - 5,2<br />
Andel behöriga förskolelärare,<br />
<strong>kommun</strong>ala förskolor - - 33<br />
Andel behöriga förskolelärare,<br />
fristående förskolor - - 25<br />
FRITIDSHEM INKL SÄRSKOLEFRITIDS<br />
Totalt antal <strong>Huddinge</strong>elever, 6-9 år 4 666 4 847 4 974<br />
Kommunala fritidshem 4 098 4 235 4350<br />
Fristående fritidshem 513 565 572<br />
I annan <strong>kommun</strong> 55 47 51<br />
Från annan <strong>kommun</strong> 45 55 57<br />
Netto, kr/elev * 20 703 20 901 22 136<br />
Servicegrad, % 88,6 89,7 89,7<br />
* Nytt beräkningssätt jämfört med tidigare årsredovisningar<br />
GRUNDSKOLA<br />
Totalt antal <strong>Huddinge</strong>elever 12 365 12 491 12 665<br />
Kommunala skolor 10 208 10 351 10 520<br />
Fristående skolor 1 699 1 698 1 722<br />
I annan <strong>kommun</strong> 458 442 423<br />
Från annan <strong>kommun</strong> 364 378 407<br />
Netto, kr/elev 78 824 77 142 78 808<br />
Antal elever/lärare - - 12,9<br />
Antal lärare/100 elever 8,0 7,7 -<br />
OBLIGATORISK SÄRSKOLA<br />
Totalt antal <strong>Huddinge</strong>elever 153 143 139<br />
Kommunala skolor 128 120 115<br />
I extern utbildning 25 23 24<br />
Från annan <strong>kommun</strong> 6 8 9<br />
Netto, exkl särskolefritids, kr/elev 351 072 358 133 384 417<br />
GYMNASIESKOLA<br />
Totalt antal <strong>Huddinge</strong>elever 4 217 4 230 4 189<br />
Kommunala skolor 2 294 2 075 1 909<br />
I extern utbildning 1 923 2 155 2 280<br />
Från annan <strong>kommun</strong> 1 026 1 205 1 342<br />
Netto, kr/elev 87 627 84 728 89 711<br />
Antal lärare/100 elever 8,3 7,3 -<br />
VUXENUTBILDNING INKL SFI<br />
Netto, kr/inv 508 525 486<br />
Grundvux, antal elever 348 368 376<br />
Netto, kr/elev 23 747 31 204 29 144<br />
Gymnasievux, antal elever 848 980 1 115<br />
Netto, kr/elev 27 936 23 546 17 871<br />
SFI, antal elever 1 002 1 376 1 174<br />
Netto, kr/elev 16 662 12 077 14 667<br />
2009 2010 2011<br />
GYMNASIESÄRSKOLA<br />
Totalt antal <strong>Huddinge</strong>elever 89 91 84<br />
Kommunala skolor 38 40 37<br />
I extern utbildning 50 51 47<br />
Från annan <strong>kommun</strong> 16 16 16<br />
Netto gymnasiesärsk, kr/elev 335 899 325 500 355 100<br />
SÄRVUX<br />
Totalt antal <strong>Huddinge</strong>elever 36 31 32<br />
I extern utbildning 36 31 32<br />
Netto särvux, kr/elev 61 333 63 800 65 600<br />
ÄLDREOMSORG<br />
Äldreomsorg, netto, kr/inv 4 882 5 017 5 321<br />
Äldreomsorg, brutto, kr/inv<br />
65 år och äldre 49 400 45 263 50 451<br />
Hemtjänst, antal brukare 950 1 105 1 158<br />
Netto/brukare, kr 77 872 86 095 105 483<br />
Antal utförda hemtjänsttimmar<br />
i <strong>kommun</strong>en 286 719 332 199 332 372<br />
varav hemtjänsttimmar<br />
privata utförare 42 758 114 533 143 990<br />
Särskilt boende inkl servicehus,<br />
antal platser 652 637 722<br />
Varav extern utförare 107<br />
Netto inkl servicehus, kr/plats 463 355 493 269 433 244<br />
Netto exkl servicehus, kr/plats 560 133 571 784 483 491<br />
Korttidsboende, antal platser 34 35 27<br />
Varav extern utförare 8 5 11<br />
Netto, egen regi, kr/plats 827 390 677 057 461 775<br />
Netto, extern utförare, kr/plats 497 583 557 406 589 022<br />
Antal besökstillfällen, dagvård 7 665 6 905 7 258<br />
Netto, kr/tillfälle 1 502 1 556 1 416<br />
Riksfärdtjänst, kr/resa 1 922 1 400 2 560<br />
SAMHÄLLSBYGGNAD<br />
Antal antagna detaljplaner,<br />
normalt förfarande (KF) 4 6 7<br />
Antal godkända detaljplaner,<br />
normalt förfarande (SBN) 3 9 5<br />
Antal antagna detaljplaner,<br />
enkelt planförfarande (SBN) 16 12 17<br />
Bygglov, antal beslutade ärenden/år 1 740 1 830 1 880<br />
Nettokostnad för vinterväghållning<br />
kr/inv 266 502 348<br />
Nettokostnad för vägbeläggning<br />
kr/inv 175 199 222<br />
Nettokostnad för gatubelysning<br />
kr/inv 139 143 121<br />
ARBETE OCH FÖRSÖRJNING<br />
Försörjningsstöd, netto, kr/inv 849 993 1 090<br />
Försörjningsstöd, netto, kr/hushåll 37 420 40 589 44 185<br />
Antal bidragshushåll 2 166 2 384 2 443<br />
Antal personer med försörjningsstöd 3 731 4 008 4 125<br />
54 55
ekonomisk redovisning<br />
ekonomisk redovisning<br />
2009 2010 2011<br />
Bidragstidens längd,<br />
genomsnitt i månader 17,3 15,9 17,4<br />
Andel personer beroende av<br />
försörjningsstöd i förhållande<br />
till befolkningen, % - - 4,1<br />
INTRODUKTIONSERSÄTTNING<br />
Introduktionsersättning, antal<br />
personer 1 042 694 317<br />
Hushåll med introduktionsersättning 570 379 172<br />
Brutto, introduktionsersättning<br />
kr/ hushåll 45 157 38 583 31 273<br />
Bidragstidens längd, genomsnitt<br />
i månader 15,1 15,2 15,5<br />
ARBETSMARKNADSINSATSER<br />
Arbetsmarknadsåtgärder,<br />
netto, kr/inv 230 185 176<br />
Personer aktuella under året 714 873 747<br />
Nyregistrerade personer under året 503 691 476<br />
Personer som slutat under året 468 467 523<br />
varav till egen försörjning/studier 105 182 131<br />
varav till subventionerat arbete<br />
(anställningsstöd) 65 61 78<br />
INDIVID- OCH FAMILJEOMSORG<br />
Vård och behandling, netto, kr/inv 2 515 2 182 2 267<br />
Institutionsvård barn och<br />
ungdom, antal individer 106 61 45<br />
Institutionsvård barn och<br />
ungdom, netto kr/vårddygn 3 164 3 438 3 247<br />
Jourhem barn och ungdom,<br />
antal individer 94 101 108<br />
Jourhem barn och ungdom,<br />
netto, kr/vårddygn 1 490 1 414 1 197<br />
Placeringar vuxna, antal insatser 208 166 170<br />
Placeringar vuxna, netto, kr/insats 131 063 95 912 121 688<br />
varav familjehemsvård,<br />
netto kr/insats 129 049 46 453 134 780<br />
varav institutionsvård,<br />
netto, kr/insats 131 102 97 133 121 453<br />
Familjerätt, antal ärenden 1 129 1 130 1 136<br />
Socialpsykiatri, netto, kr/inv 477 464 522<br />
Socialpsykiatri, särskilt boende<br />
vuxna, platser 49 53 49<br />
Netto, kr/plats* 322 807 361 721 452 900<br />
* Nytt beräkningssätt jämfört med tidigare årsredovisningar<br />
FUNKTIONSHINDEROMRÅDET<br />
Funktionshinderområdet,<br />
netto, kr/inv 3 184 3 244 3 353<br />
Särskilt boende, vuxna, antal brukare 168 164 160<br />
Netto, plats/år, kr 754 721 740 873 815 050<br />
Särskilt boende, barn, antal brukare 8 10 10<br />
Netto, plats/år, kr 1 943 967 1 258 876 1 615 200<br />
2009 2010 2011<br />
Boende SoL, antal platser 22 24 17<br />
Netto, plats/år, kr 300 607 483 717 527 412<br />
Hemtjänst, antal brukare 99 125 131<br />
Netto, brukar/år, kr 88 971 84 664 89 546<br />
Antal utförda timmar hemtjänst - 28 173 40 410<br />
varav antal timmar privata utförare - 3 388 17 177<br />
Daglig verksamhet vuxna,<br />
antal brukare 236 254 264<br />
Netto, plats/år, kr 185 089 195 222 202 780<br />
Personlig ass LASS (över 20 tim),<br />
antal brukare 140 137 140<br />
Netto, brukar/år, kr 214 394 272 673 286 543<br />
Personlig ass LSS (under 20 tim),<br />
antal brukare 20 20 28<br />
Netto, brukare/år, kr 215 109 293 638 379 515<br />
KULTUR- OCH FRITID<br />
Bibliotek, brutto, kr/inv 302 295 314<br />
Bibliotek, mediakostnad, kr/inv 32 33 32<br />
Bibliotek, besök/inv 5 5 5<br />
Bibliotek, utlån/inv 5 4 5<br />
Bibliotek, andel utlån/kvinnor % - 72 74<br />
Bibliotek, andel utlån/män % - 28 26<br />
Studieförbund, bidrag brutto, kr/inv 44 39 38<br />
Fritidsgårdar, brutto, kr/inv 13-19 år 2 438 2 587 2 482<br />
Föreningsbidrag, netto, kr/inv 74 75 73<br />
Kulturskola, netto, kr/inv 7-19 år 856 837 857<br />
Årsöppettider på biblioteken/<br />
83 88 90<br />
1000 inv<br />
Årsöppettider i öppen ungdomsverksamhet/inv<br />
13-19 år 1 1 1<br />
Fritidsgårdar, antal besökare<br />
- 9 9<br />
13-19 år<br />
Fritidsgårdar, andel besökare<br />
13-19 år flickor % - 33 36<br />
Fritidsgårdar, andel besökare<br />
13-19 år pojkar % - 67 64<br />
Redovisningsprinciper<br />
Kommunen följer den <strong>kommun</strong>ala redovisningslagen samt<br />
de anvisningar som lämnats av Rådet för <strong>kommun</strong>al redovisning.<br />
Kundfakturor och leverantörsfakturor<br />
Väsentliga intäkts- och kostnadsposter har periodiserats.<br />
Löner<br />
Personalens lönekostnader har redovisats enligt kontantprincipen.<br />
Särskild löneskatt<br />
Den särskilda löneskatten har kostnadsbokförts och skuldförts<br />
till den del som har betalats för lite i preliminärskatt.<br />
Pensionsförpliktelser, dels i form av avsättningar i balansräkningen,<br />
dels de som ingår i ansvarsförbindelser inkluderar<br />
särskild löneskatt.<br />
Pensionsskuld<br />
Avsättning för pensioner intjänade från och med 1998<br />
redovisas som en avsättning i balansräkningen. Pensioner<br />
intjänade före 1998 redovisas som en ansvarsförbindelse.<br />
Den del av tidigare pensionsskuld som avser garanti- och<br />
visstidspensioner har förts om som en avsättning.<br />
Redovisning av exploateringsresultat<br />
Exploateringsprojekten delas upp i två delar, dels försäljning<br />
av exploateringsfastigheter och dels investeringar i samband<br />
med exploateringar. Intäkter och kostnader i det första fallet<br />
matchas och vinstavräkning sker när merparten av intäkterna<br />
inkommit, varvid även kostnaderna ska bedömas och<br />
redovisas. De investeringar som genomförs i samband med<br />
exploateringsprojekt redovisas som anläggningstillgångar<br />
om de ägs av <strong>kommun</strong>en och skrivs av enligt plan.<br />
Skatteintäkter<br />
Skatteintäkter består av preliminära skatteinbetalningar, en<br />
avräkningslikvid som bygger på en kollektiv prognos för<br />
innevarande år samt en justeringspost för slutavräkning<br />
som avser föregående år. Den preliminära slutavräkningen<br />
baseras på SKL:s decemberprognos i enlighet med rekommendation<br />
RKR 4.2. Efter bokslutets upprättande har SKL<br />
publicerat en ny prognos i februari som avviker från tidigare<br />
prognos med 3,6 mnkr.<br />
Finansiella tillgångar och skulder<br />
Under året har rådet för <strong>kommun</strong>al redovisning lämnat en<br />
ny rekommendation för finansiella tillgångar och skulder.<br />
Rekommendationen gäller från år 2012, men tidigare tilllämpning<br />
uppmuntras. Kommunen började tillämpa rekommendationen<br />
under året. Till följd av rekommendationen<br />
är <strong>kommun</strong>ens pensionsportfölj från år 2011 klassificerad<br />
som omsättningstillgång. Finansiella skulder redovisas<br />
också på annat sätt. För att årets klassificering ska kunna<br />
jämföras med förra räkenskapsårets på ett meningsfullt sätt<br />
har föregående års klassificering ändrats om i balansräkningen.<br />
Berörda noter liksom nyckeltal i förvaltningsberättelsen<br />
har också räknats om.<br />
Pensionsportföljen är värderad till det lägsta av anskaffningsvärde<br />
och marknadsvärde.<br />
Gränsdragning mellan kostnad och investering<br />
Tillgångar avsedda för stadigvarande bruk eller innehav<br />
med en nyttjandeperiod om minst tre år klassificeras som<br />
anläggningstillgång om beloppet överstiger gränsen för<br />
mindre värde. För materiella anläggningstillgångar är<br />
beloppsgränsen ett basbelopp och för immateriella anläggningstillgångar<br />
tio basbelopp.<br />
Anskaffningsvärde<br />
Från och med år 2010 redovisas investeringsbidrag och<br />
gatukostnadsersättningar som en förutbetald intäkt och<br />
redovisas bland långfristiga skulder och periodiseras över<br />
anläggningens nyttjandeperiod. Tidigare redovisades dessa<br />
så att det bokförda värdet reducerades. I anskaffningsvärdet<br />
ingår inga lånekostnader. Tillgångar som inte tagits i bruk<br />
redovisas som pågående arbete i balansräkningen.<br />
Avskrivning<br />
Avskrivning av materiella anläggningstillgångar görs för<br />
den beräknade nyttjandeperioden med linjär avskrivning<br />
baserat på anskaffningsvärdet. På tillgångar i form av mark,<br />
konst och pågående arbeten görs inga avskrivningar.<br />
Avskrivningar påbörjas när investeringen är färdigställd,<br />
slutbesiktigad och/eller när tillgången tagits i bruk.<br />
Sammanställd redovisning<br />
Den sammanställda redovisningen omfattar hel- och delägda<br />
bolag/förbund där <strong>kommun</strong>ens aktie- eller andelsinnehav<br />
uppgår till minst 20 procent om bolagets omsättning<br />
inte är av ringa omfattning i förhållande till övriga företag<br />
i koncernen. Söderenergi AB ägs sedan 2005 av Södertörns<br />
Energi AB och ska enligt gällande redovisningsprinciper inte<br />
innefattas i bolagets koncernredovisning. Då <strong>kommun</strong>en<br />
genom sitt indirekta ägande fortfarande har ett betydande<br />
inflytande i Söderenergi AB:s verksamhet och bolagets<br />
verksamhet är omfattande inkluderar den sammanställda<br />
redovisningen även fortsättningsvis Söderenergi AB.<br />
Den sammanställda redovisningen har upprättats enligt<br />
förvärvsmetoden med proportionell konsolidering vilket<br />
innebär att så stor andel av dotterbolagets resultat- och<br />
balansräkning som svarar mot <strong>kommun</strong>ens andel har räknats<br />
med i sammanställningen. Kommunen och bolagen har<br />
inte haft samordnade redovisningsprinciper under räkenskapsåret.<br />
Sedan 2010 ingår inte längre Södertörns brandförsvarsförbund<br />
i den sammanställda redovisningen.<br />
56 57
evisionsberättelse<br />
organisation<br />
Kommunens organisation<br />
Demokrati- och<br />
mångfaldsberedning<br />
Kommunfullmäktige<br />
Revision<br />
Södertörns överförmyndarnämnd<br />
Rådet för<br />
funktionshinderfrågor<br />
Brottsförebyggande<br />
rådet<br />
Kommunstyrelse<br />
Kommunstyrelsens<br />
förvaltning<br />
Planerings- och<br />
personalutskott<br />
Kultur- och<br />
fritidsnämnd<br />
Valnämnd<br />
Kultur- och<br />
fritidsförvaltning<br />
Förskolenämnd<br />
Grundskolenämnd<br />
Gymnasienämnd<br />
Intagningsnämnd<br />
Barn- och utbildningsförvaltning<br />
Socialnämnd<br />
Äldreomsorgsnämnd<br />
Social- och äldreomsorgsförvaltning<br />
Miljönämnd<br />
Samhällsbyggnadsnämnd<br />
Miljö- och samhällsbyggnadsförvaltning<br />
3 socialutskott<br />
Miljöråd<br />
Pensionärsråd<br />
Skönhetsråd<br />
Kommunstyrelsens ledamöter<br />
Daniel Dronjak<br />
Nordqvist (M)<br />
Ordförande<br />
Jelena Drenjanin (M)<br />
1:e vice ordförande<br />
Malin Danielsson (FP)<br />
2:e vice ordförande<br />
Anti Avsan (M)<br />
Ledamot<br />
Gunilla Helmerson (M)<br />
Ledamot<br />
Tomas Hansson (KD)<br />
Ledamot<br />
Katharina<br />
Wallenborg (DP)<br />
Ledamot<br />
Christian Ottoson (C)<br />
Ledamot<br />
Ann-Marie Högberg (S)<br />
Ledamot<br />
Emil Högberg (S)<br />
Ledamot<br />
Rikard Lingström (S)<br />
Ledamot<br />
Marica Lindblad (MP)<br />
Ledamot<br />
Britt Björneke (V)<br />
Ledamot<br />
58 59
Kommunstyrelsens förvaltning<br />
141 85 <strong>Huddinge</strong><br />
08-535 300 00<br />
www.huddinge.se