Qualis Granskningsrapport
Qualisrapport - Kävlinge
Qualisrapport - Kävlinge
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Qualis</strong> <strong>Granskningsrapport</strong><br />
Bullerbyns förskola<br />
Kävlinge<br />
Granskning genomförd i november 2011<br />
av Arja Fekete och Gunilla Malmqvist<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB
Sammanfattning av rapporten<br />
Bullerbyns förskola är en kommunal förskola i Kävlinge kommun som består av sju avdelningar,<br />
indelade i tre spår med totalt 127 barn i ålder 1-5 år. Området runt förskolan är ett villasamhälle<br />
uppbyggt på 70-talet. Bullerbyns 24 pedagoger har alla utbildning för arbete med barn. Förskolan<br />
uppvisar en god men ojämn kvalitet och når 80 poäng i sin första <strong>Qualis</strong>-granskning och är därmed<br />
certifierad enligt <strong>Qualis</strong>-modellen.<br />
Förskolans profil är ”Rörelse och Hälsa” och värdegrunden med öppenhet, respekt och ansvar<br />
löper som en röd tråd genom hela verksamheten. Bullerbyns förskola är en trivsam och trygg<br />
arbetsplats för alla. Förskolan har ett varmt, tydligt, öppet och strategiskt ledarskap som skapar<br />
hög delaktighet för personalen. Kompetensutvecklingen har hög prioritet och utvecklingsarbetet<br />
med värdegrunden, spåren, hälsoprofilen och den pedagogiska dokumentationen har enat<br />
förskolan. Barnens lärprocesser dokumenteras och synliggörs, men barnens reella inflytande över<br />
sitt lärande och pedagogernas regelbundna reflektion över sina egna roller i relation till barnens<br />
utveckling och lärande behöver utvecklas. Ett gemensamt förhållningssätt inom språk- och<br />
kommunikation samt ett aktivt arbete inom naturvetenskap och teknik behöver också utvecklas.<br />
Föräldrarna känner att de har stort inflytande och förskolans image är mycket god.<br />
Bullerbyns förskola - en kort presentation<br />
Bullerbyns förskola ligger i Löddeköpinge i Kävlinge kommun. Förskolan ligger inbäddad i ett<br />
lugnt villaområde. Majoriteten av barnen är svenskspråkiga. Förskolan har sju<br />
avdelningar/arbetslag. Avdelningarna är indelade i spår, där två arbetslag samarbetar. Huset är<br />
byggt så att två avdelningar ligger mittemot varandra med en gemensam korridor i mitten.<br />
Avdelningarna mittemot varandra bildar ett spår. På den ena sidan av korridoren vistas barnen i<br />
åldrarna 1-3 och på den andra sidan finns 4-5 åringarna. Ett av spåren inkluderar även en<br />
avdelning som finns i en modul på gården. Där finns barn mellan 4-5 år. Barnen stannar i sina spår<br />
under hela förskoletiden. Förskolan har totalt 127 barn. I mitten av huset finns ett stort kök, en<br />
nytillbyggd lekhall och personalutrymmen. Förskolechefen Rauni Lundgren, som har lett<br />
förskolan sedan 2002, delar rum med en skolassistent som arbetar på förskolan 10 timmar i<br />
veckan. Skolvaktmästaren har 5 timmar i veckan lagda på förskolan och en kokerska ansvarar för<br />
maten. Städ- och kökspersonal köps in från kommunen. Vikariebehovet tillgodoses genom en<br />
anställd pool samt kommunens vikariepool. Förskolan håller öppet mellan klockan 7.00 – 18.00.<br />
Under de senaste åren har pedagogerna arbetat fram en hälsoprofil, som startade hösten 2011.<br />
Det senaste året har invändiga förbättringar gjorts och lokalerna känns ljusa och fräscha.<br />
Förskolans sovande barn ligger ute i ett ”sovloft” i egna sovsäckar. Ett ytterligare sovloft skall<br />
byggas. Den stora gården med stora gröna ytor och varierande lekredskap är indelad i mindre<br />
gårdar och inbjuder till mycket utvecklande och spännande lek.<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Genomförande av arbetet med självvärdering och granskning<br />
Förskolans alla arbetslag och ledningen har före vårt besök genomfört en självvärdering av sin<br />
verksamhet utifrån <strong>Qualis</strong> kvalitetskriterier inom elva olika områden. Ledningen har lämnat en<br />
skriftlig redovisning av hur arbetet bedrivs inom de elva olika områdena samt vilka utvärderingsoch<br />
förbättringsmetoder förskolan använder. Ledningen har kompletterat med planer och rapporter<br />
som ledningen funnit relevanta för att belysa förskolans kvalitet. Därtill har vissa kvantitativa tal<br />
redovisats avseende organisation, kompetens och resursutnyttjande. Bland de utvärderingsmetoder<br />
som förskolan har använt är <strong>Qualis</strong> enkäter till barn, föräldrar och personal. Av förskolans 90 barn<br />
över 3 år har 63 barn svarat (71 %). Alla barns föräldrar (en förälder/barn) har erbjudits att svara<br />
på föräldraenkäten. Enkäten har besvarats av 108 av totalt 127 föräldrar, vilket innebär 85 %<br />
svarsfrekvens. Av förskolans 24 personal har 19 svarat (79 %).<br />
Granskningen har skett i form av att undertecknade externa granskare har tillbringat två dagar i<br />
förskolan. Materialet från förskolan har vi tagit del av i god tid innan besöket. Under den första<br />
besöksdagen har vi deltagit i avdelningarnas verksamhet och intervjuat grupper av pedagoger och<br />
föräldrar. Den andra dagen har vi ägnat förmiddagen åt att komplettera de frågor vi saknade svar<br />
på, delta i förskolans verksamhet och intervjua ledningen.<br />
Nedan redovisas resultatet av arbetslagens och ledningens självvärdering. Längst till höger i<br />
tabellen redovisas den bedömning som vi granskare har gjort.<br />
Kvalitetsområde<br />
Stora<br />
Bläckfisken<br />
Lilla<br />
Bläckfisken<br />
Ekorren<br />
Fjärilen<br />
Nyckelpigan<br />
Myran<br />
Sländan<br />
Självvärdering<br />
Förskolechef<br />
Extern<br />
värdering<br />
granskare<br />
A. Trygghet och trivsel 6 6 7 7 6 7 7 7 5<br />
B. Delaktighet i<br />
6 6<br />
lärprocessen<br />
5 5 4<br />
6 7 6 3<br />
C. Arbetssätt och<br />
6 6<br />
pedagogroll<br />
5 7 6<br />
6 6 6 4<br />
D. Utveckling och<br />
6 6<br />
lärande<br />
6 6 6<br />
6 5 6 3<br />
E. Föräldrainflytande 6 6 7 5 5 6 5 6 4<br />
F. Organisation 7 7 7 6 5 6 6 6 6<br />
G. Styrning och<br />
7 6<br />
4 6 6 6<br />
ledarskap<br />
7 5 6<br />
H. Kommunikation 5 4 7 5 3 6 5 6 5<br />
I. Kompetens 6 7 7 6 5 5 5 6 5<br />
J. Resursutnyttjande 7 3 7 7 4 6 4 6 4<br />
K. Image 7 7 7 7 7 7 7 7 7<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Verksamhetens kvalitet inom elva områden<br />
Trygghet och trivsel<br />
Vi möter en förskola med mycket utsmyckning. Vi kliver rakt in i en djungel. Alla kommunens<br />
förskolor har arbetat med temat ”Afrika” och Bullerbyns förskola har en utställning med barnens<br />
alster och övrig dokumentation om hur temaarbetet har gått till. Barnen verkar trygga. Många av<br />
barnen kommer och hälsar nyfiket på oss. Lugn och ro råder på förskolan.<br />
Förskolans fysiska miljö upplevs som trygg och säker (steg 1). Vid vår granskning konstaterar vi<br />
att den yttre säkerheten med till exempel säkra grindar och lekredskap fungerar. Barnen och<br />
personalen verkar lugna och harmoniska. Förskolan har förankrade inskolningsmetoder och<br />
säkerhetsrutiner (steg 1). Pedagogerna ansvarar för att varje barn tillsammans med sina föräldrar<br />
får en god introduktion i förskolan. Det finns fasta rutiner och en tydlig handlingsplan för<br />
inskolning, som förskolan följer. Den för kommunen gemensamma handlingsplanen för trygghet<br />
och trivsel är mycket innehållsrik och beskriver bland annat rutiner för lämning och hämtning av<br />
barn samt rutiner vid medicinering och olycksfall. Där finns även handlingsplaner för aktiviteter<br />
utanför förskolan och vid bussturer samt mot hot och våld. Förskolan har också en omfattande<br />
krisplan.<br />
Förskolan arbetar aktivt för att skapa ett klimat som präglas av trygghet och trivsel (steg 2). I den<br />
skriftliga redovisningen beskriver pedagogerna att de ”använder låga röster och har alltid en hand<br />
eller ett knä till hands”. Under vårt besök upplever vi att det finns en tydlig medvetenhet och fokus<br />
på att värna om och förbättra arbetsmiljön för dem som vistas på förskolan. Vi bevittnar inga<br />
konflikter under vår vistelse. Förskolan har ett främjande och förebyggande arbete för att förhindra<br />
diskriminering och kränkande behandling (steg 2). Förskolan har en likabehandlingsplan och<br />
pedagogernas övertygelse är att de kan påverka genom att vara goda förebilder. Under våra<br />
verksamhetsbesök ser vi exempel på ”kompisarbete”. Genom <strong>Qualis</strong>-enkäten får vi veta att alla<br />
barn anser sig vara ”goda kompisar”. Pedagogerna har ett gemensamt förhållningssätt och<br />
bemötande som genomsyrar hela verksamheten (steg 2). Förskolan lägger stor vikt vid bemötande<br />
och att ha en öppen kommunikation. Pedagogerna har under en längre tid arbetat fram en<br />
gemensam värdegrund som präglar deras förhållningssätt mot barn, föräldrarna och kollegor.<br />
Värdegrunden är väl synlig på förskolan och känd av föräldrarna, vilket vi kunde verifiera vid<br />
intervjun.<br />
Engagemang präglar förskolan (steg 3). Förskolechefen har ett positivt inflytande på att<br />
verksamheten utvecklas. Vi upplever ett stort engagemang som synliggörs bland annat genom<br />
olika arbetsgrupper som verkar på och utanför förskolan i syfte att öka måluppfyllelsen. De senaste<br />
årens kraftfulla utvecklingsarbete vittnar också om högt engagemang. Förhållandet inom<br />
personalgruppen samt mellan personal och barn kännetecknas av förtroende och ömsesidig respekt<br />
(steg 3). Begrepp som ”förståelse, respekt, empati och allas lika värde” sammanvävs i en<br />
värdegrundsförklaring. Att värdegrundstankarna är levande i verksamheten kan vi verifiera genom<br />
iakttagelse under besöket och föräldrarnas vittnesmål under intervjun. En förälder beskriver att<br />
”det känns som att komma till en öppen famn”. Förskolan mäter och följer upp barnens trygghet,<br />
trivsel och säkerhet (steg 3). Pedagogerna lyssnar och intervjuar barn för att veta hur barnen trivs.<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Genom de årliga <strong>Qualis</strong>-enkätena får pedagogerna reda på hur barn, föräldrar och kollegorna<br />
uppfattar trivsel och trygghet på förskolan. De dagliga samtalen vid lämning och hämtning och<br />
utvecklingssamtalet är viktiga för att kontinuerligt följa upp barnens trygghet liksom.<br />
Tabellen nedan visar tydligt att alla deltagare upplever en hög trivselfaktor på förskolan.<br />
Frågor i barnenkät 63 svar<br />
Andel svar i % (minst tio<br />
svar)<br />
Jag tycker om att vara på<br />
förskolan<br />
Jag är en god kamrat<br />
Jag har någon att leka med<br />
på förskolan<br />
När jag leker med de andra<br />
barnen på förskolan känner<br />
jag mig glad<br />
Jag tycker om maten på<br />
förskolan<br />
Frågor i föräldraenkätenkät 108 svar<br />
Andel svar i % (minst tio svar)<br />
Stämmer inte alls Stämmer Stämmer helt<br />
1,6 6,3 92,1<br />
0 4,8 95,2<br />
0 6,3 93,7<br />
0 9,5 90,5<br />
0 12,7 87,3<br />
Instämmer<br />
inte alls<br />
Instämmer<br />
till viss<br />
del<br />
Neutralt/tar<br />
inte<br />
ställning<br />
Inställer<br />
till stor<br />
del<br />
Instämmer<br />
helt<br />
Mitt barn trivs på förskolan 0 6,5 0 24,1 69,4 0<br />
Förskolan erbjuder bra mat 0,9 18,5 7,4 42,6 27,8 2,8<br />
Vet ej<br />
Förskolan arbetar aktivt mot okamratligt<br />
beteende och mobbning<br />
0 5,6 2,8 29,6 55,6 6,5<br />
Personalen engagerar sig i mitt barn 0 5,6 0,9 29,6 63,9 0<br />
Förskolan är välstädad 0 8,3 7,4 32,4 50,0 1,9<br />
Frågor i personalenkät 19 svar<br />
Antal personal (vid nio svar och färre)<br />
Andel svar i % (minst tio svar)<br />
Instämmer<br />
inte alls<br />
Instämmer<br />
till viss<br />
del<br />
Neutralt/tar<br />
inte<br />
ställning<br />
Inställer<br />
till stor<br />
del<br />
Instämmer<br />
helt<br />
Jag trivs på min arbetsplats 0 5,3 0 26,3 68,4 0<br />
Barnen trivs på förskolan 0 0 0 26,3 73,7 0<br />
Vet ej<br />
Vi vuxna reagerar på okamratligt beteende<br />
och mobbning bland och gentemot barnen<br />
Förhållandet mellan personal och barn<br />
kännetecknas av förtroende och ömsesidig<br />
respekt<br />
I vår förskola har vi enats om gemensamma<br />
normer<br />
0 0 0 0 100 0<br />
0 0 0 15,8 84,2 0<br />
0 0 0 15,8 84,2 0<br />
Förskolan har förankrade metoder för att förhindra diskriminering och kränkande behandling<br />
(steg 4). Genom hög personalnärvaro bland barnen och genom att barnen ofta delas i mindre<br />
grupper garanteras att oegentligheter upptäcks snabbt. Förskolan har en aktuell<br />
likabehandlingsplan som beskriver hur förskolan arbetar mot diskriminering och kränkande<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
ehandling. I planen finns risk- och utvecklingsområden med tydliga åtgärder definierade samt hur<br />
konflikter skall hanteras. I kvalitetsredovisningen ser vi en kortfattad beskrivning av resultat men<br />
inte någon analys av resultaten. Enligt likabehandlingsplanen har inga fall av diskriminering eller<br />
kränkande behandling lett till anmälan till förskolechef. Förskolan har en gemensam värdegrund<br />
som synliggörs i det dagliga arbetet (steg 4). Som vi redan under de lägre stegen har<br />
uppmärksammat har förskolan en tydlig värdegrund. Vi har under besöket iakttagit personalens<br />
förhållningssätt gentemot varandra, barn och föräldrar och kan verifiera att värdegrunden<br />
synliggörs på förskolan. Värdegrundsarbetet pågår kontinuerligt med barnen genom kompisteman.<br />
Förskolan arbetar utifrån förankrade metoder för att varje barn ska utveckla förståelse för allas lika<br />
värde (steg 5). Grunden finns i förskolans värdegrund där allas lika värde lyfts fram. På<br />
avdelningarna ser vi flera exempel på metoder som bygger på allas lika värde och vad gott<br />
kamratskap betyder. Pedagogerna är också noga med att poängtera vikten av att de själva måste<br />
vara goda förebilder, vilket också ingår i värdegrunden. Enligt den skriftliga redovisningen ges<br />
flickor och pojkar lika mycket utrymme. Förankrade metoder finns för att stimulera barnens<br />
samspel, hjälpa dem att bearbeta konflikter och att respektera varandra (steg 5). Vi<br />
uppmärksammar metoder som kompishjärtan och intervjuer med barn om hur en bra kompis<br />
uppför sig. Genom väggdokumentationen ser vi att barnen ger positiv feedback till varandra.<br />
Under besöket bevittnar vi samtal mellan barn och pedagoger där allas lika värde diskuteras. Det<br />
finns ett systematiskt arbete kring barnens samspel, vilket vi kan verifiera. Under besöket bevittnar<br />
vi inga konfliktsituationer och enligt likabehandlingsplanen finns det tydliga riktlinjer för hur<br />
konflikthanteringen skall ske på förskolan. Det centrala är att försöka förstå problemet, att alla blir<br />
hörda och respekterade för sin upplevelse av situationen samt att hitta vägar till lösningar.<br />
Varje barn ges utrymme att reflektera över etiska dilemman och livsfrågor i vardagen (steg 6).<br />
Varken genom det material som vi granskare har tillgång till eller verksamhetsbesöken kan vi se<br />
hur förskolan arbetar med kriteriet.<br />
I självvärderingen har tre arbetslag placerat sig på steg 6. Fyra arbetslag och ledningen placerar sig<br />
på steg 7. Vi ser att förskolan utan tvekan uppfyller alla steg i <strong>Qualis</strong>-trappan till och med steg 5.<br />
För att nå steg 6 krävs att förskolan arbetar med etiska dilemman och livsfrågor, vilket vi inte kan<br />
verifiera. Vi placerar därför förskolan på steg 5.<br />
Delaktighet i lärprocessen<br />
Barnens intressen, förmågor och behov präglar den pedagogiska verksamhetens utformning<br />
(steg 1). Genom att observera och lyssna på barnen ser pedagogerna barnens behov och intresse.<br />
Intervjuer med frågor om barnens intresse genomförs. Även de individuella utvecklingsplanerna<br />
ligger till grund för verksamhetens utformning.<br />
Lärandemiljön skapar goda förutsättningar för barnens delaktighet (steg 2). Lekmaterialet är<br />
synligt och tillgängligt för barnen. Avdelningarna har fotoramar på barnens nivå. Det råder<br />
ordning och reda på avdelningarna, vilket synliggör materialet för barnen. Miljöerna är anpassade<br />
för barn. Barn uppmuntras att göra egna val i sitt lärande (steg 2). Barnen får göra egna val av<br />
aktiviteter både inne och ute varje dag. De större barnen väljer också egna lärområden och sätter<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
egna mål. Pedagogerna ställer frågor och låter barnen fundera på vad de vill göra. Alla barn<br />
instämmer helt i påståendet ”Jag ofta får välja vad jag vill göra”.<br />
Varje barns lärprocesser dokumenteras kontinuerligt och synliggörs för barnen och föräldrarna<br />
(steg 3). Alla barnen har egna pärmar, där aktiviteter och lärande dokumenteras. Vissa bilder är<br />
kommenterade av barnen och andra av pedagogen. Vi ser exempel på barns egna tankar kring vad<br />
de gör på bilderna. Pärmarna är tillgängliga för alla barn som lätt kan ta sin pärm, bläddra i den<br />
och tala om den. Även om innehållet synliggör barnets lärande förblir det otydligt vilka<br />
lärprocesser pedagogerna vill synliggöra. En central arbetsgrupp har arbetat fram en tydlig struktur<br />
till en ny portfoliopärm som synliggör lärprocesserna. Pärmen ska användas på alla kommunens<br />
förskolor och det kommer att finnas ett gemensamt register som styr innehåller i pärmarna.<br />
Arbetet med portfoliopärmen har påbörjats på förskolan. Vi ser många väggdokumentationer som<br />
beskriver vad barnen får vara med om och lära sig inom exempelvis skapande, matematik,<br />
naturorientering och saga. Däremot förblir lärprocesserna otydliga även här. Det finns en tydlig<br />
koppling mellan utvecklingssamtalet och förskolans arbete med barns utveckling (steg 3). Som<br />
nämnts tidigare är portfolion och IUP (individuell utvecklingsplan) underlag för<br />
utvecklingssamtalet. I föräldraenkäten ser vi också att 85,2 % av de svarande föräldrarna<br />
instämmer helt (56,5 %) eller till stor del (28,7 %) i att ”Utvecklingssamtalet bygger på<br />
pedagogisk dokumentation av mitt barns lärande och utveckling”. Personalenkäten visar att 95 %<br />
av pedagogerna instämmer helt (53 %) eller till stor del (42) i påståendet att ”Jag dokumenterar<br />
och reflekterar över den dagliga verksamheten”. 5 % instämmer i påståendet till viss del.<br />
Varje barn stimuleras att reflektera över sitt eget lärande (steg 4). Barnen och pedagogerna arbetar<br />
med mindmaps, där barnens idéer och tankar synliggörs kring ett tema eller arbete. Barnen är<br />
delaktiga i dokumentationen och reflekterar över sitt lärande. På flera avdelningar finns också<br />
digitala fotoramar tillgängliga för barn och föräldrar. Vi ser barn som sitter och tittar på bilderna<br />
och samtalar kring dem. Under besöket lyssnar vi på en dialog mellan en pedagog och tre barn<br />
som arbetar med bilder vid datorn. Vi hör tydligt hur barnen reflekterar över sitt lärande. Däremot<br />
ser vi väldigt lite av barnens egna kommentarer och reflektioner kring sitt eget lärande återgivna<br />
med barnens egna ord i dokumentationerna. Barnen har ett reellt inflytande över arbetssätt och<br />
verksamhetens innehåll (steg 4). Vi kan under besöket konstatera att barnen har ett visst inflytande<br />
över innehållet. De kan göra många egna val under dagen när det gäller fria aktiviteter och lekar,<br />
men när det gäller den planerade pedagogiska verksamheten som pågår på förmiddagarna ser vi<br />
inte att barnen har mycket inflytande. Barnen är indelade i små, åldershomogena grupper som en<br />
pedagog alltid ansvarar för. Detta görs för att trygga barnen och för att skapa en lugn arbetsmiljö.<br />
Gruppen har samling utifrån pedagogens planering och alla barnen deltar. Även om barnen på<br />
något sätt deltar i och påverkar planeringen av innehållet i verksamheten kan vi inte se att de har<br />
ett reellt inflytande över arbetssätt och innehåll. Att grupperna är indelade utifrån ålder och inte<br />
intresse och behov ser vi som ett hinder för verkligt inflytande.<br />
I självvärderingen har ett arbetslag placerat sig på steg 4, två på steg 5, tre arbetslag och ledningen<br />
på steg 6, ett arbetslag på steg 7. Vi ser att förskolan helt uppfyller stegen 1-3. Delkriteriet på steg<br />
4 ”Varje barn stimuleras att reflektera över sitt lärande” uppfyller förskolan men delkriteriet<br />
”Barnen har ett reellt inflytande över arbetssätt och verksamhetens innehåll” kan vi inte verifiera.<br />
Vi placerar förskolan på steg 3.<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Arbetssätt och pedagogroll<br />
Materialet finns tillgängligt för barnen (steg 1). Barnen har tillgång till lekmaterialet överallt på<br />
förskolan. Miljön lockar till lek, utveckling och lärande (steg 1). Vi granskare upplever att<br />
förskolans miljö är varierande och stimulerar lek och lärande. Leken ligger till grund för allt<br />
lärande (steg 1). Vi ser lekande barn under fria aktiviteter, men även under samlingen använder<br />
pedagogerna leken som lärandeform. I den skriftliga redovisningen läser vi att pedagogerna<br />
uppmuntrar barnen att vara självständiga och att kunna välja.<br />
Miljö och material utnyttjas väl i lärprocessen (steg 2). Vi ser vid vårt besök att utomhusmiljön<br />
med den stora gården och variationen i utbudet av lekredskap ger goda möjligheter till lärande. Vi<br />
ser olika aktiviteter pågå på alla håll både inom- och utomhus. Kreativitet och skapande präglar<br />
arbetssätt och lärande (steg 2). Väggdokumentationen ger många exempel på hur förskolan arbetar<br />
med kreativitet och skapande. Barnens teckningar och målningar är inramade och upphängda på<br />
ett tilltalande sätt. Vi ser att barnen har arbetat med många olika material och prövat olika<br />
tekniker. Pedagogerna ger barnen stöd i att utveckla självständighet och tillit till sin egen förmåga<br />
(steg 2). I den skriftliga dokumentationen beskriver pedagogerna att de uppmuntrar barnen att ta<br />
egna initiativ. De ger beröm, när barnet tar egna initiativ. Pedagogerna ger inte barnen svaren utan<br />
uppmuntrar dem att tänka själva och komma på lösningar.<br />
Verksamheten är rolig, stimulerande och lärorik för alla barn (steg 3). Under besöket bevittnar vi<br />
många olika lärsituationer. Pedagogerna är engagerande och väl förberedda, vilket fångar barnens<br />
intresse under den planerade verksamheten. Vid samtal med några barn bekräftar de att de tycker<br />
att ”det är roligt på förskolan ”. Även föräldrarna vittnar enstämmigt om detta vid<br />
föräldraintervjun. 98,4 % av barnen menar att de tycker om att vara på förskolan. ”Jag tycker att<br />
det är jätteroligt”, Lära mig nya saker tycker jag är roligt”, Jag har lärt mig om former är några av<br />
barnens kommentarer till enkätfrågorna. Alla pedagogerna instämmer helt (63,2 %) eller till stor<br />
del (36,8 %) i att ”Våra arbetssätt och arbetsformer stimulerar och utmanar barns utveckling och<br />
lärande”. Barnen uppmuntras till många uttrycksformer som lek, bild, rörelse, sång och musik<br />
samt dans och drama (steg 3). Under våra verksamhetsbesök på avdelningarna bevittnar vi att<br />
barnen och pedagogerna arbetar med olika uttrycksformer. Vi deltar i sång- och motoriksamlingar,<br />
vi ser motoriklekar ute på gården. Genom Afrika - utställningen ser vi bevis på hur barnen har<br />
arbetat med många olika material och tekniker inom bild och form. Väggdokumentationen återger<br />
många olika uttrycksformer som barnen deltar i. Pedagogernas arbetssätt och arbetsformer<br />
utvärderas regelbundet (steg 3). I den skriftliga redovisningen finner vi att arbetssätt och<br />
arbetsformer utvärderas genom daglig reflektion, vid veckoplanering och arbetslagsmötena liksom<br />
vid planerings- och utvärderingsdagar. Vi granskare har också tagit del av några<br />
utvärderingsdokument. En pedagog gör sin utvärdering på baksidan av planeringsbladet och en<br />
utvärderar i sin kalender.<br />
Pedagogerna utmanar barnen att pröva olika lösningar av egna och andras problem (steg 4). I den<br />
skriftliga redovisningen läser vi att pedagogerna arbetar med problemlösning genom att ge barnen<br />
frågeställningar att lösa och genom att låta barnen tänka ut egna svar. Vi ser många exempel på att<br />
barnen ges möjligheter att lösa problem. Under vårt besök ser vi en grupp barn rita upp en<br />
mindmap kring hur en ”gubbe” kan konstrueras. Vid intervjun poängterar pedagogerna vikten av<br />
att ”ge barnen tid att tänka och komma på egna lösningar”. Pedagogerna använder gemensamma<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
former för dokumentation av den pedagogiska verksamheten (steg 4). Förskolan använder sig av<br />
flera olika gemensamma former av dokumentation. Mycket av dokumentationen ställs ut på<br />
väggarna. Barnens alster är respektfullt inramade och synliga. Lärsituationer synliggörs genom<br />
bild och textdokumentationer. Avdelningarna har fotoramar på barnens nivå och alla barn har<br />
egna dokumentationspärmar. Hemsidan hålls uppdaterad av ansvariga pedagoger och den<br />
administrativa assistenten. Utvärderingarna bidrar till undervisningens och den pedagogiska<br />
verksamhetens utveckling (steg 4). Verksamheten utvärderas genom dagliga reflektioner och några<br />
pedagoger för korta minnesanteckningar på planeringsbladet eller i kalendern. Detta för att se vad i<br />
aktiviteten som gick bra och vad som bör förbättras till nästa gång. <strong>Qualis</strong>-enkäter används till<br />
barn, personal och föräldrar för att upptäcka förbättringsområden. Arbetet med<br />
kvalitetsredovisning, där måluppfyllelsen och resultaten utvärderas samt nya utvecklingsområden<br />
och mål formuleras, bidrar till verksamhetens utveckling. Förskolechefen genomför<br />
medarbetarsamtal och i sin beskrivning av ledningsorganisationen skriver hon att syftet med de<br />
pedagogiska samtalen, som alla pedagogerna deltar i, är att öka måluppfyllelsen.<br />
En samsyn kring kunskapsbegrepp och kunskapsutveckling präglar pedagogernas arbete med<br />
barnen (steg 5). Genom hälsoprofilen har en gemensam kunskapssyn arbetats fram. ”Det man gör<br />
med kroppen, fastnar i knoppen” är förskolans kunskapsfilosofi. Vi bevittnar många olika slags<br />
rörelse - och motorikaktiviter under våra verksamhetsbesök och hör under intervjun med<br />
personalen att kunskapssynen genomsyrar deras ”tänk” kring barnen. Pedagogerna dokumenterar<br />
och reflekterar regelbundet över det pedagogiska arbetet i relation till varje barns utveckling (steg<br />
5). Förskolan arbetar med IUP, individuella utvecklingsplaner, för varje barn. Utvecklingsplanen<br />
diskuteras under utvecklingssamtalet med föräldrarna. Enligt den skriftliga dokumentationen<br />
reflekterar och dokumenterar pedagogerna under sin planeringstid men också genom att göra<br />
observationer. Vi har tagit del av en sådan observation. Pedagogerna reflekterar regelbundet över<br />
sina egna roller i relation till barnens utveckling och lärande (steg 5). Det sker kontinuerliga<br />
utvärderingar av verksamheten på förskolan. När det gäller alla pedagogers reflektion kring och<br />
utvärdering av sina egna roller i relation till barnens utveckling och lärande, kan vi inte verifiera<br />
detta genom det underlag vi tagit del av.<br />
I självvärderingar har ett arbetslag placerat sig på steg 5, ledningen och fem arbetslag på steg 6. Ett<br />
arbetslag har placerat sig på steg 7. Vi ser att förskolan uppfyller kriterierna på stegen 1 - 4. På<br />
steg 5 uppnår förskolan delkriterierna ”En samsyn kring kunskapsbegrepp och kunskapsutveckling<br />
präglar pedagogernas arbete med barnen” och ”Pedagogerna dokumenterar och reflekterar<br />
regelbundet över det pedagogiska arbetet i relation till varje barns utveckling”. När det gäller<br />
delkriteriet ”Pedagogerna reflekterar regelbundet över sina egna roller i relation till barnens<br />
utveckling och lärande” kan vi inte verifiera att det sker. Vi placerar därför förskolan på steg 4.<br />
Utveckling och lärande<br />
Förskolan uppmuntrar nyfikenhet och lust att lära hos varje barn (steg 1). Vid besöket ser vi detta<br />
bland annat i variationen i det tematiska arbetet och i skapandet, men också i barnens fria lek.<br />
Genom att barnen delas in i mindre grupper och genom att använda lustfyllda metoder försöker<br />
pedagogerna uppmuntra barnens lust och nyfikenhet. Vi ser exempelvis på hur barn lär sig färger<br />
genom att leka detektiv och leta efter leksaker i den aktuella färgen. Det finns många olika<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
lärmiljöer, där barnen kan leka, upptäcka och forska. Handlingsplaner används för barn i behov av<br />
särskilt stöd (steg 1). Det finns en tydlig handlingsplan med rutiner som vi granskare tar del av.<br />
Vid uppkommet behov kontaktar pedagogerna i första hand förskolechefen. Därefter tar förskolan<br />
kontakt med föräldrarna. Det centrala förskoleteamet kontaktas efter samtal med föräldrarna.<br />
Förskoleteamet handleder personalen.<br />
Förskolan har metoder för att följa upp och dokumentera barnens allsidiga utveckling och lärande<br />
(steg 2). I den skriftliga redovisningen framkommer att pedagogerna använder IUP och annan<br />
dokumentation, barnintervjuer och kvalitetsredovisningen som underlag för att följa upp och<br />
dokumentera barnens utveckling och lärande. Vid vårt besök ser vi bland annat såväl ifyllda IUP,<br />
barnpärmar som barnens egna måldokument. Förskolläraren tar ett särskilt ansvar för det<br />
pedagogiska arbetet på förskolan (steg 2). Vid intervjun uppfattar vi att förskollärarna är mycket<br />
medvetna om att de har ett särskilt ansvar för verksamhetens utveckling på förskolan. På vissa<br />
avdelningar tar förskollärarna ansvar för fler utvecklingssamtal än barnskötarna och vid behov kan<br />
de handleda en barnskötare. Förskolan har tillgång till specialpedagogisk kompetens (steg 2).<br />
Förskolan har tillgång till bland annat talpedagog, specialpedagog och motorikpedagog genom<br />
förskoleteamet.<br />
Utforskande, nyfikenhet och lust att lära utgör grunden för den pedagogiska verksamheten (steg 3).<br />
På väggdokumentationen ser vi flera exempel på hur pedagogerna använder sig av forskande<br />
arbetsätt. Under våra besök i barngrupperna ser vi barn och vuxna som nyfiket böjer sig över något<br />
de arbetar med eller precis upptäcker. På en avdelning arbetar några barn som satt som mål ”att<br />
lära sig måla”. En del av barnen målar ett stilleben vid staffliet och några andra barn undersöker<br />
möjligheten att göra färg av naturmaterial såsom gräs, mossa, rivna morötter och bär. Barnen visar<br />
gärna sina pärmar och övrig dokumentation som de är delaktiga i. Barnen för stöd och stimulans i<br />
sin sociala utveckling (steg 3). De tydligaste exemplen på detta under vårt besök är kompishjärtan<br />
och kompissolarna. Det pågår ett ständigt arbete med förhållningssätt gentemot varandra i<br />
barngrupperna. Återkommande under dagen såväl i intervjuer med pedagoger och föräldrar samt<br />
vid besök på avdelningar ser och hör vi exempel på hur samspel och relationer är i fokus. Under<br />
intervjun poängterar pedagogerna vikten av att ge barnen beröm och uppmuntran samt att vara<br />
goda förebilder. Förskolan arbetar aktivt med språk- och kommunikationsutveckling, matematik,<br />
naturvetenskap och teknik (steg 3). Under besöket ser vi många exempel på ett språkligt -<br />
matematiskt förhållningssätt hos pedagogerna. Genom dokumentationen kan vi se att pedagogerna<br />
uppmärksammar båda ämnena specifikt. Vi ser också exempel på hur några arbetslag arbetar med<br />
experiment. Även några enstaka exempel på arbetet med teknik ser vi. Att förskolan arbetar språkmatematiskt<br />
kan vi verifiera. När det gället teknik och naturorientering kan vi se inslag av detta i<br />
arbetet, men vi kan inte verifiera att pedagogerna arbetar aktivt med dessa ämnen. I barnenkäten<br />
kan vi se att 100 % av de svarande barnen instämmer i ”Jag ofta får visa vad jag lär mig”. Se svar<br />
från föräldraenkäten nedan.<br />
Frågor i föräldraenkätenkät 108 svar<br />
Andel svar i % (minst tio svar)<br />
Förskolan erbjuder en utvecklande<br />
verksamhet för mitt barn<br />
Jag får vara med och påverka hur förskolan<br />
arbetar med mitt barns utveckling och<br />
lärande<br />
Instämmer<br />
inte alls<br />
Instämmer<br />
till viss<br />
del<br />
Neutralt/tar<br />
inte<br />
ställning<br />
Inställer<br />
till stor<br />
del<br />
Instämmer<br />
helt<br />
1 9 0 28 61 1<br />
3 18 10 45 18 6<br />
Vet ej<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Pedagogerna stimulerar och utmanar varje barns utveckling och lärande (steg 4). Enligt den<br />
skriftliga dokumentationen ställer pedagogerna utmanande frågor för att stimulera barnen. De<br />
fångar upp barnens intresse genom att lyssna och observera samt genom att erbjuda varierande<br />
material som lockar till lek. Ett exempel på detta är barnens egna måldokument där de ställer egna<br />
lärandemål. Olika former av pedagogisk dokumentation används regelbundet för att följa upp<br />
barnens utveckling och lärande (steg 4). Alla barn har en egen utvecklingsplan som ligger till<br />
grund för utvecklingssamtalet med föräldrarna. Barnen har egna pärmar med dokumentation av<br />
olika aktiviteter. Även annan dokumentation såsom barnintervjuer, barnobservationer och<br />
kvalitetsredovisningen används för att följa upp barnen i deras lärande och utveckling.<br />
Förskolan har fokus på språk- och kommunikation i alla situationer (steg 4). 94.5 % av personalen<br />
instämmer helt (78,9 %) eller till stor del (31,6 %) i att de har fokus på språk och kommunikation.<br />
Den skriftliga redogörelsen förklarar att pedagogerna använder rim, sång, ramsor, sagor och spel<br />
som metoder för att fokusera på språk och kommunikation liksom de dagliga dialogerna och<br />
samtalen med barnen. Förskolan har även en gemensam profil att arbeta efter som ska verka språkoch<br />
kommunikationsbefrämjande. Vi ser under våra besök i verksamheten att det sker<br />
kommunikation på olika sätt. Vi kan dock inte verifiera att det finns ett särskilt fokus på språk och<br />
kommunikation. Det vi ser och läser kan anses som grundläggande sätt att kommunicera på en<br />
förskola. För att ha fokus på ett speciellt område krävs att förskolan har genomtänkta strategier och<br />
metoder för arbetet med barnen och att pedagogerna skapar ett gemensamt förhållningssätt som<br />
tillämpas i alla situationer. Detta har vi inte kunna se under vår granskning.<br />
I självvärderingen kan vi se att ett arbetslag värderar sig på steg 5 och övriga arbetslag samt<br />
ledningen på steg 6. Vi ser att förskolans uppfyller kriterierna på stegen 1-2 samt större delen av<br />
steg 3. Även de första två delkriterierna på steg 4 uppnår förskolan, men delkriteriet ” Förskolan<br />
har fokus på språk och kommunikation i alla situationer” kan vi inte verifiera. Vi gör en samlad<br />
bedömning och placerar förskolan på steg 3. När förskolan kan framvisa ett språk- och<br />
kommunikativt förhållningssätt kommer den med lätthet att nå högre steg.<br />
Föräldrainflytande<br />
Föräldrarna känner till förskolans uppdrag och hur verksamheten bedrivs (steg 1). Vid intervjun<br />
berättar föräldrarna att de får god information om förskolans uppdrag bl.a. genom föräldramötena.<br />
Genom den dagliga kontakten, utvecklingssamtal, enkäter, kvalitetsredovisning och övrig<br />
dokumentation delges föräldrarna information om förskolans verksamhet. Pedagogerna tar ansvar<br />
för att skapa en tillitsfull relation till föräldrarna (steg 1). I den skriftliga dokumentationen läser vi<br />
att pedagogerna strävar efter att ha en öppen och professionell relation till föräldrarna. Redan vid<br />
inskolningen läggs mycket energi på att skapa goda relationer. Föräldrarna bekräftar vid intervjun<br />
att de upplever en öppen och tillitsfull relation mellan personalen och föräldrarna och de betonar<br />
pedagogernas lyhördhet. Ett exempel på den goda relationen ger en förälder med orden ”Jag<br />
behöver aldrig känna ångest om jag inte hinner hämta i tid”.<br />
Pedagogerna uppmuntrar föräldrarna att engagera sig i verksamheten (steg 2). Förskolan har ett<br />
föräldraråd som träffas regelbundet. Alla föräldrar har möjlighet att delta i föräldraråden och ge<br />
synpunkter och förslag till förbättringar. Några gånger per år träffas representanter för olika<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
föräldraråd i kommunen centralt med förvaltningsrepresentanter för att diskutera förskolans<br />
uppdrag och verksamhet. Andra former för att uppmuntra föräldrar att engagera sig i verksamheten<br />
är öppet hus, drop-in, lucia men också utvecklingssamtal. Föräldrar uppmuntras också att titta i<br />
sina barns pärmar och samtala med barnet kring det de ser. Enligt personalenkäten upplever de<br />
flesta pedagoger att de försöker uppmuntra föräldrarna att engagera sig, (se nedanstående tabell).<br />
Förskolan samverkar med föräldrarna om barnets utveckling och lärande (steg 3).<br />
Utvecklingssamtal, den dagliga kontakten och dokumentationen är exempel på samverkan enligt<br />
den skriftliga redovisningen. Föräldrarna bekräftar vid intervjun att det finns ett gott samarbete<br />
med förskolan kring det enskilda barnet. Flera av föräldrarna berättar exempel på hur de har blivit<br />
hörda när de har haft önskemål kring sina barn. I intervjuerna är föräldrarna mycket nöjda med det<br />
stöd och den stimulans barnen får på förskolan. En stor del av föräldrarna menar också i enkäterna<br />
att de kan samarbeta med förskolan kring sitt barns utveckling och lärande (se tabell nedan).<br />
Förskolan följer upp föräldrarnas inflytande (steg 3). Genom enkäter, utvecklingssamtal och daglig<br />
kontakt följer förskolan upp föräldrars inflytande. Föräldrarna ges möjlighet att läsa och tycka till<br />
om förskolans handlingsplaner berättar pedagogerna vid intervjun. I föräldraintervjuerna<br />
framkommer det tydligt att föräldrarna alltid känner sig välkomna att fråga eller engagera sig om<br />
de vill. Personalen är öppen för förslag och mycket villiga att samarbeta.<br />
Metoder för att göra föräldrarna delaktiga i barnens utveckling utvärderas och utvecklas<br />
kontinuerligt (steg 4). Enligt den skriftliga redovisningen utvärderas och utvecklas föräldrarnas<br />
delaktighet i barnens utveckling och lärande genom föräldraenkäter och genom<br />
föräldramötesprotokoll. Efter genomgång av två års kvalitetsredovisningar kan vi se att <strong>Qualis</strong>enkätena<br />
använts för utvärdering men vi kan inte se hur utvärderingarna resulterat i att metoder<br />
utvecklats.<br />
Förskolan involverar föräldrarna i utvärderingen och förbättringen av verksamheten (steg 5).<br />
I den skriftliga dokumentationen förklarar förskolan att <strong>Qualis</strong> - föräldraenkäter används som<br />
underlag för föräldrapåverkan. Utifrån dessa diskuteras olika pedagogiska frågor på föräldramöten.<br />
Föräldrarådet fungerar som remissinstans för olika handlingsplaner och dokument. Föräldrarna,<br />
som vi intervjuar, är nöjda med de påverkansmöjligheter och kanaler som förskolan erbjuder dem.<br />
Frågor i föräldraenkätenkät 108 svar<br />
Andel svar i % (minst tio svar)<br />
Förskolan samverkar med mig om mitt barns<br />
utveckling och lärande<br />
Jag har möjlighet att vara delaktig i<br />
förskolans utvärdering av verksamheten<br />
Frågor i personalenkät 19 svar<br />
Antal personal (vid nio svar och färre)<br />
Andel svar i % (minst tio svar)<br />
Jag uppmuntrar föräldrar att engagera sig i<br />
förskolans verksamhet<br />
Instämmer<br />
inte alls<br />
Instämmer<br />
till viss<br />
del<br />
Neutralt/tar<br />
inte<br />
ställning<br />
Inställer<br />
till stor<br />
del<br />
Instämmer<br />
helt<br />
Vet ej<br />
0,9 13 3,7 33,3 47,2 1,9<br />
4,6 8,3 11,1 41,7 30,6 3,7<br />
Instämmer<br />
inte alls<br />
Instämmer<br />
till viss<br />
del<br />
Neutralt/tar<br />
inte<br />
ställning<br />
Inställer<br />
till stor<br />
del<br />
Instämmer<br />
helt<br />
Vet ej<br />
0 10,5 0 31,6 57,9 0<br />
Föräldrarna har inflytande över hur förskolans verksamhet utformas för att nå målen (steg 6).<br />
Resultaten från föräldraenkäten används som underlag för förbättringar bland annat genom<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
diskussioner på föräldramötena. Föräldrarådet spelar en viktig roll som instans mellan förskolan<br />
och föräldrarna. Föräldrarnas röster blir hörda och får genomslag i verksamhetens utformning för<br />
att nå målen. Föräldrarna vid intervjun bekräftar att de har stor möjlighet att påverka<br />
verksamhetens utformning, om de vill.<br />
Tre arbetslag har värderat sig på steg 5, ledningen och tre arbetslag på steg 6 och ett arbetslag på<br />
steg 7 i <strong>Qualis</strong>-trappan. Vi kan verifiera att förskolan uppfyller kriterierna på stegen 1-3 med<br />
bravur liksom stegen 5-6. Däremot kan vi inte verifiera att ”Metoder för att göra föräldrarna<br />
delaktiga i barnens utveckling utvärderas och utvecklas kontinuerligt (steg 4).” Vi gör därför en<br />
samlad bedömning och placerar förskolan på steg 4. När förskolan kan framvisa metoder för ett<br />
kontinuerligt förbättringsarbete när det gäller föräldrarnas delaktighet i barnens utveckling<br />
kommer förskolan snart att nå betydligt högre steg.<br />
Organisation<br />
Granskad förskola<br />
2010<br />
Genomsnitt<br />
kommunen<br />
2010<br />
Genomsnitt hela<br />
riket enligt<br />
Skolverket<br />
Total sjukfrånvaro/år 5,8 % 4,65 % -----------------<br />
Sjukfrånvaro mer än 91 dagar 22 % 15 % -----------------<br />
Andel barn 0-3 år 29% -- 55 %<br />
Antal inskrivna barn/årsarbetare 6,3 5 5,4<br />
Tabellen visar att sjukfrånvaron i Bullerbyns förskola är hög i förhållande till genomsnittet i<br />
Kävlinge kommun. Förskolan har betydligt lägre andel barn under tre år än genomsnittet i hela<br />
riket men andelen inskrivna barn per årsarbetare är högre än genomsnittet i både kommunen och<br />
riket.<br />
Förskolans organisation har en tydlig struktur (steg 1). Förskolan består av 7 avdelningar,<br />
organiserade i tre spår, med sammanlagt 127 barn. I två av spåren ingår en småbarnsavdelning (0-3<br />
år) och en syskonavdelning (3-5 år). Det tredje spåret består av tre avdelningar, en<br />
småbarnsavdelning, en syskonavdelning och en avdelning med 4-5 åringar, som är placerad i en<br />
modul på förskolans gård. På småbarnsavdelningarna arbetar en förskollärare och två barnskötare<br />
och på avdelningarna för de större barnen arbetar två förskollärare och en barnskötare, totalt<br />
20,125 heltidstjänster.<br />
Förskolan är organiserad i grupper utifrån barnens behov och intressen (steg 2). Arbetet med<br />
barnen sker i stor utsträckning i små, åldershomogena grupper. I de små grupperna finns en<br />
ansvarspedagog som leder arbetet och inom den lilla gruppen tillgodoser pedagogerna barnens<br />
behov och intressen. Pedagogen ansvarar också för barnens utvecklingssamtal, individuella<br />
utvecklingsplaner och portfoliopärm, som är under uppbyggnad. I de små grupperna äter barnen<br />
också lunch. Arbetet med tema, till exempel Jag och kroppen, Prinsar och prinsessor bedrivs<br />
framför allt i de små grupperna.<br />
Förskolan har ett väl fungerande beslutssystem samt utformade och förankrade uppdrag på flera<br />
nivåer och en effektiv mötesstruktur som stödjer dialog (steg 3). Förskolechefen, som är en tydlig<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
ledare, beslutar i lednings-, personal- och budgetfrågor samt vid placering av nya barn.<br />
Gemensamma beslut fattas på personalmöten och veckomöten. På veckomötet kan den deltagande<br />
pedagogen få i uppdrag att diskutera en fråga med sina kollegor till nästa veckomöte, då beslut kan<br />
fattas. Mötesstrukturen består av avdelningsmöten, veckomöten, spårmöten, personalmöten,<br />
samverkansmöten, morgonmöten och pedagogiska samtal. Varje spår har en pedagogisk<br />
samtalsledare. Samtalsledaren ska tillsammans med förskolechefen ansvara för ett aktivt och vitalt<br />
kvalitetsarbete i syfte att öka den pedagogiska medvetenheten kring barns utveckling och lärande<br />
samt förskolans uppdrag, skriver förskolechefen i sin dokumentation. Varje spår har också en<br />
representant i utvecklingsgruppen, som tillsammans med förskolechefen ska arbeta med förskolans<br />
utvecklingsfrågor samt utvärdering och kvalitetsarbete. Gruppen är relativt nystartad.<br />
Föräldrarådet är ett forum för information men kan också vara en remissinstans. Det finns också<br />
fler arbetsgrupper med ansvarsområden som till exempel miljöombud, IT-ansvariga, kulturombud,<br />
krisgrupp och schemagrupp. Förskolan har planerings- och utvärderingsdagar som kan innehåller<br />
gemensam kompetensutveckling. Enligt enkätsvaren instämmer 100 % av pedagogerna helt (68 %)<br />
eller till stor del (13 %) i påståendet ”Jag är förtrogen med vem som fattar beslut och har ansvar i<br />
alla delar av verksamheten”. 84 % av pedagogerna instämmer helt (37 %) eller till stor del (47 %)<br />
i att ”Förskolan har en bra mötesstruktur”.<br />
Förskolan har en väl fungerande organisation i arbetslag och ledning som garanterar en god daglig<br />
verksamhet (steg 4). Bullerbyns förskola leds av förskolechef Rauni Lundgren. Raunis<br />
ansvarsområde har omfattat även Brynstenens förskola med sju avdelningar samt planering av en<br />
ny förskola som startar i januari 2012. Under våren 2011 anställdes som stöd en biträdande<br />
förskolechef på 50 %. Just nu omfattar Raunis ansvarsområde Bullerbyns förskola och den nya<br />
förskolan. En administrativ assistent på 10 tim/vecka bistår med uppdatering av hemsidan och<br />
diverse löpande arbetsuppgifter. En vaktmästare från skolan arbetar 5 timmar per vecka på<br />
Bullerbyn. Mat och städning köps in från kommunen. Maten levereras från ett skolkök. Förskolans<br />
kokerska tillreder tillbehören till maten. Förskollärare och barnskötare har 1 timme/vecka för<br />
enskild planering och 1,5 timme/vecka för andra möten och arbetsuppgifter. Personalenkäten visar<br />
att alla pedagogerna instämmer helt (53 %) eller till stor del (47 %) i påståendet ”Förskolan har en<br />
väl fungerande organisation”. I påståendet ”Mitt arbetslag fungerar väl” instämmer 100 % av<br />
pedagogerna helt (74 %) eller till stor del (26 %). Föräldraenkäten visar att 80 % av föräldrarna<br />
instämmer helt (40 %) eller till stor del (40 %) i påståendet ”Förskolan har en väl fungerande<br />
organisation. 6 % av föräldrarna instämmer till viss del. 11 % av föräldrarna tar inte ställning eller<br />
svarar att de inte vet och 3 % instämmer inte alls.<br />
Arbetslaget tar fullt ansvar för alla barns lärande och utveckling samt prioriterar och fördelar<br />
arbetsuppgifter (steg 5). Förskollärarna har ett särskilt ansvar för verksamheten och barnens<br />
lärande och utveckling. Varje pedagog har egna ansvarsbarn men alla i arbetslaget tar ett<br />
gemensamt ansvar för barnens utveckling och lärande. Den ansvariga pedagogen följer barnens<br />
utveckling med hjälp av observationer, barnintervjuer, avdelningsdiskussioner och pedagogisk<br />
dokumentation. Det enskilda barnets utveckling och lärande följs upp med föräldrarna genom<br />
samtal vid hämtning och lämning och under utvecklingssamtalet. Personalens ansvarsfördelning<br />
och dagliga rutiner på avdelningen finns nerskrivna för att dagen ska flyta smidigt. Enligt enkäten<br />
instämmer 100 % av personal helt (63 %) eller till stor del (37 %) i påståendet ”I mitt arbetslag har<br />
vi förmåga att prioritera och fördela arbetsuppgifter”.<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Förskolan har en organisation som stödjer utveckling och som utvecklas med sitt uppdrag (steg 6).<br />
Vår bedömning utifrån besöket, de dokument vi har tagit del av och intervjuer vi har genomfört är<br />
att förskolans organisation är välfungerande och effektiv och att den utvecklas med sitt uppdrag.<br />
Förskolan har under de senaste åren genomgått en stor organisationsförändring då spåren införts.<br />
Detta innebar en ommöblering av pedagoger och barn eftersom de två avdelningarna i ett spår<br />
fysiskt skulle finnas mitt emot varandra. Nu är det bara en liten korridor som skiljer<br />
småbarnsavdelningen och syskonavdelningen inom spåret och dörrarna står alltid öppna.<br />
Organisationen har stadga och en tydlig struktur och vi uppfattar att samverkan mellan spåren sker<br />
i personalgruppen vid olika typer av möten. Inom ett spår sker samverkan framför allt när de yngre<br />
barnen ska flytta till syskonavdelningen. Vi tror att samverkan inom spåret kan vidareutvecklas.<br />
Det finns kontinuitet i personalstyrkan. Förskolechefen har arbetat på Bullerbyns förskola i nio år<br />
och mycket få nyrekryteringar av pedagoger har gjorts under åren. Utvecklingsarbetet med spåren,<br />
värdegrunden, hälsoprofilen och den pedagogiska dokumentationen har enat förskolan och<br />
utvecklat arbetsmetoderna.<br />
I självvärderingen placerar sig ett arbetslag på steg 5, tre arbetslag och ledningen placerar sig på<br />
steg 6 och tre arbetslag placerar sig på steg 7. Vår granskning visar att förskolan uppfyller alla<br />
kriterier på steg 1-6. Att fortsätta utveckla samverkan inom spåren så att alla förskolans delar i<br />
organisationen samverkar och ökar måluppfyllelsen blir utmaningen samt att systematiskt<br />
utvärdera organisationens förmåga att genomföra sitt uppdrag, vilket krävs för steg 7. Vi placerar<br />
förskolan på steg 6.<br />
Styrning och ledarskap<br />
Bullerbyns förskola har egna verksamhetsmål utifrån styrdokument (steg 1). Verksamhetsmålen<br />
finns formulerade i förskolans profil ”Hälsa och rörelse”. Arbetet med Hälsoprofilen är resultatet<br />
av ett par års utvecklingsarbete i förskolans avdelningar, pedagogiska samtalsgrupper och<br />
utvecklingsgrupp. Profilen är remissbehandlad i föräldrarådet och beslutad på personalmöte.<br />
Hälsoprofilen har sin grund i läroplanen LpFö98 samt i Kävlinge kommuns kulturplan.<br />
Förskolans mål är kända av personalen (steg 2). De lokala målen är framtagna under demokratiska<br />
former där samtliga pedagoger har varit delaktiga. Förskolans profildokument som innehåller<br />
målen är upphängt på väggen i varje avdelning. Pedagogerna har deltagit i en utbildning om den<br />
nya läroplanen. Vi har läst och uppfattar i våra samtal med pedagoger och ledning att de kollegiala<br />
pedagogiska samtalen, som all personal deltar i 2-4 gånger per termin, syftar till att öka den<br />
pedagogiska medvetenheten kring barns utveckling och lärande samt förskolans uppdrag. Genom<br />
samtalen hålls måldiskussionerna aktuella. Förskolan har ett pedagogiskt ledarskap på alla nivåer<br />
som är öppet och tillgängligt (steg 2). Vi ser och hör att verksamheten präglas av lyhördhet, glädje<br />
och engagemang. Föräldrarna vittnar under intervjun om att de alltid möts av lyhörda pedagoger<br />
som vill samtala om barnen. De bekräftar också att chefen är tillgänglig och att föräldrarådet är ett<br />
bra, informationsrikt forum.<br />
Förskolans mål är kända av föräldrarna (steg 3). 88 % av föräldrarna bekräftar helt (64 %) eller till<br />
stor del (24 %) <strong>Qualis</strong>-enkätens påstående ”Jag känner till förskolans mål”. 6 % instämmer till viss<br />
del och 3 % instämmer inte alls. Föräldrarna får tillgång till förskolans mål redan under<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
inskolningsperioden och målen lyfts ofta fram och kommenteras på föräldramöten, i föräldrarådet<br />
samt i samband med utvecklingssamtalen kring barnen. Målen finns också formulerade i<br />
väggdokumentationen på avdelningarna. Förskolan har ett ledarskap som skapar delaktighet och<br />
förståelse på alla nivåer (steg 3). Den gemensamma värdegrunden med engagerat bemötande,<br />
ömsesidig respekt och lyhördhet genomsyrar verksamheten. De pedagogiska samtalen skapar<br />
samsyn och fortbildningar delges all personal. Alla medarbetare på Bullerbyn tar ett tydligt ansvar<br />
för varje barn och för verksamheten. Vi ser det dokumenterat på väggarna och vi observerar det<br />
under vårt besök.<br />
Det finns fungerande mål och utvärdering på alla nivåer som ligger till grund för fortsatt<br />
utveckling (steg 4). Verksamheten utvärderas genom dagliga reflektioner och korta<br />
minnesanteckningar på planeringsbladet eller i kalendern. <strong>Qualis</strong>-enkäter används till barn,<br />
personal och föräldrar för att upptäcka förbättringsområden. Förskolechefen genomför<br />
medarbetarsamtal. Varje avdelning på förskolan skriver en egen kvalitetsredovisning.<br />
Utvecklingsgruppen sammanställer sedan den slutliga kvalitetsredovisningen, där måluppfyllelsen<br />
och resultaten utvärderas samt nya utvecklingsområden och mål formuleras. Ledarskapet är tydligt<br />
och strategiskt på alla nivåer (steg 4). Pedagogerna utövar ett närvarande och lyhört ledarskap i<br />
barngrupperna. Förskolechefen har förändrat mycket under de nio år hon varit ledare på<br />
Bullerbyns förskola. Värdegrunden, de tre spåren, hälsoprofilen, utomhuspedagogiken med sovloft<br />
utomhus till de minsta barnens middagsvila är viktiga förändringar. Förskolechefen beskriver<br />
problemen som behöver lösas, anger riktningen för förskolans långsiktiga utveckling och låter<br />
pedagogerna var delaktiga. Fattade beslut genomförs. Vid den dagliga kontakten, i<br />
medarbetarsamtal, på utbildningsdagar och personalmöten, i de pedagogiska samtal och i<br />
utvecklingsgruppen utövar förskolechefen sitt strategiska, tydliga och varma ledarskap.<br />
Ledningen stimulerar till stor variation i arbetet med genomförande av förskolans mål (steg 5).<br />
Organisationen är strukturerad men inom ramarna har pedagogerna stor frihet i arbetet.<br />
Förskolechefen uppmuntrar och förser pedagogerna med verktyg såsom gemensam och individuell<br />
kompetensutveckling, möjligheter till pedagogiska samtal samt digitalkamera och digital fotoram<br />
till den pedagogiska dokumentationen. Bullerbyn visar på en tydlig strategi för förskolans<br />
utveckling. Det finns ett tydligt ledarskap för lärandet i alla delar av verksamheten (steg 5).<br />
Förskolans värdegrund, Hälsoprofil, de pedagogiska samtalen och utvecklingsgruppen är<br />
förskolechefens viktigaste stöd i ledarskapet för lärandet. Förskollärarna har ett särskilt ansvar för<br />
utvecklingen av verksamheten. All personal har utbildning för arbete med barn, de vet sitt ansvar<br />
och medverkar till måluppfyllelsen i förskolans uppdrag. De pedagogiska samtalsgrupperna ger<br />
möjlighet till fördjupad förståelse av målen för barnens lärande.<br />
Mål och utvärderingar utgör grund för systematiska förbättringar (steg 6). Bullerbyns förskola har<br />
ett pedagogiskt årshjul som huvudsakligen beskriver årets aktiviteter. De pedagogiska samtalen,<br />
avdelningarnas och utvecklingsgruppens arbete med kvalitetsredovisningen och <strong>Qualis</strong>-enkäterna<br />
leder till systematiska förbättringar. Detta bekräftas vid intervjun med pedagogerna och ledningen.<br />
Utvecklingsarbetet med hemsidan och värdegrunden är två exempel. Genom att studera två års<br />
kvalitetsredovisningar ser vi hur till exempel utvecklingsarbetet med hälsoprofilen formulerats och<br />
följts upp.<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Ledningen har strategier för att koppla nya forskningsrön och beprövad erfarenhet till förskolans<br />
mål och långsiktiga utveckling (steg 7). Under utvecklingsarbetet med hälsoprofilen berättar<br />
pedagoger och ledning att förskolan gjort studiebesök och läst litteratur för att förkovra sig.<br />
Förskolechefen beskriver också att hon sökt forskningsresultat för att få mer ”kött på benen”.<br />
<strong>Qualis</strong>-enkäten bekräftar den positiva bilden av förskolans styrning och ledarskap på alla nivåer.<br />
Personalen ger helt eller till stor del till 100 % stöd åt samtliga påståenden nedan.<br />
Frågor i personalenkät - 19 svar<br />
I vår förskola har vi gemensamma mål som<br />
är tydliga<br />
Vi utvärderar kontinuerligt den pedagogiska<br />
verksamheten<br />
Förskolans ledning är öppen och tillgänglig i<br />
sitt ledarskap<br />
Förskolans ledning driver aktivt förskolans<br />
utveckling<br />
I mitt arbetslag har vi gemensam syn på<br />
uppdraget<br />
Instämmer<br />
inte alls<br />
Instämmer<br />
till viss<br />
del<br />
Neutralt/tar<br />
inte<br />
ställning<br />
Inställer<br />
till stor<br />
del<br />
Instämmer<br />
helt<br />
Vet ej<br />
0 0 0 5 % 94 % 0<br />
0 0 0 16 % 84 % 0<br />
0 0 0 42 % 58 % 0<br />
0 0 0 21 % 79 % 0<br />
0 0 0 26 % 74 % 0<br />
En avdelning har placerat sig på steg 4 och en på steg 5 i självvärderingen. Ledningen och tre<br />
avdelningar placerar förskolan på steg 6 och två avdelningar placerar förskolan på steg 7.<br />
Vi finner att förskolan uppfyller kriterierna 1-6. Förskolan har genom arbetet med Hälsoprofilen i<br />
viss mån kopplat nya forskningsrön och beprövad erfarenhet till utvecklingsarbetet (steg 7). För att<br />
helt uppnå steg 7 krävs att förskolan formulerar strategier för detta arbete. Vi placerar förskolan på<br />
steg 6.<br />
Kommunikation<br />
Information ges vid inträffade händelser och uppkomna behov (steg 1). Förskolan ger kontinuerlig<br />
information till föräldrarna via den dagliga kontakten, informationsbrev och anslag i hallen, vilket<br />
föräldrarna bekräftar under intervjun.<br />
Förskolan har metoder för att sprida information, kunskaper och erfarenheter (steg 2). Under vårt<br />
besök ser vi ett levande exempel på effektiviteten i informationsspridningen, då en pojke skadas<br />
under uteleken. Personalen informerar föräldrarna och förskolechefen samt tillkallar ambulans.<br />
Barnet plåstras om och hämtas av föräldrarna. Pedagogerna skriver en krisrapport direkt efter<br />
händelsen. Vid morgonmöte, veckomöte och personalmöte sprids information, kunskaper och<br />
erfarenheter. Efter kompetensutveckling berättar pedagogerna sina erfarenheter för kollegor på<br />
personalmöten. Material, knutet till kompetensutvecklingen, sätts in i en gemensam pärm<br />
tillgänglig för alla. Kommunens intranät INKA, hemsidan och mejl används för<br />
informationsspridning. Enligt enkäten instämmer 95 % av personal helt (74 %) eller till stor del<br />
(21 %) i att ”Förskolan har metoder för att sprida information, kunskaper och erfarenheter”. En<br />
person instämmer till viss del. Förskolan har etablerade rutiner för att samarbeta med berörda<br />
skolor (steg 2). Det finns etablerade rutiner och en handlingsplan för överlämnandet av blivande<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
6-åringarna till skolan. Handlingsplanen handlar om att lärare från skolan hälsar på sina blivande<br />
elever, förskolebarnen besöker skolan i tre dagar, skolgården utnyttjas av förskolan och<br />
nödvändiga dokument lämnas över från pedagog till pedagog.<br />
Föräldrarna får god och kontinuerlig information om de delar av verksamheten som berör deras<br />
barn och det interna och externa samtalsklimatet är öppet och förtroendefullt (steg 3). Vid vårt<br />
besök kan vi se att förskolan använder sig av olika kanaler för att sprida information. Den dagliga<br />
dialogen med föräldrarna vid lämning och hämtning, veckobrev, väggdokumentation,<br />
utvecklingssamtal, föräldramöten och föräldrarådet används för att delge kontinuerlig information.<br />
Mycket information finns anslagen i hallen, till exempel planering av dagen, värdegrunden,<br />
likabehandlingsplanen och Hälsoprofilen. I föräldraenkäten kan vi utläsa att 90 % av föräldrar<br />
instämmer helt (55 %) eller till stor del (35 %) i påståendet ”Jag får god och kontinuerlig<br />
information om vad som händer på förskolan”. 7 % instämmer till viss del. Genom de<br />
återkommande medarbetarsamtalen och den täta kontakten mellan pedagogerna, förskolechefen<br />
och föräldrarna, arbetar förskolan för ett gott internt och externt samtalsklimat. 100 % av<br />
personalen instämmer i enkäten helt (63 %) eller till stor del (37 %) i att ”Vi som arbetar på<br />
förskolan har en förtroendefull kommunikation.” Att samtalsklimatet är öppet och förtroendefullt<br />
framkommer även under vår intervju med föräldrarna, då de upprepade gånger betonar<br />
pedagogernas lyhördhet.<br />
Modern teknik används för att förbättra service och kommunikation intern och externt (steg 4). På<br />
varje avdelning rullar bilder från verksamheten på digitala fotoramar. Förskolan har en hemsida<br />
som uppdateras kontinuerligt. Ansvaret ligger på en webbansvarig pedagog i varje spår och den<br />
administrativa assistenten. E-post används som kommunikationsmedel inom enheten och i viss<br />
mån till föräldrar. I föräldraenkäten kan vi utläsa att 65 % av föräldrarna instämmer helt (27 %)<br />
och till stor del (38 %) i påståendet ”Förskolan använder modern teknik för att informera om sin<br />
verksamhet”. 24 % av föräldrarna instämmer till viss del. Vid intervjun berättar föräldrarna att<br />
hemsidan diskuterats på föräldrarådet och att den nu genomgått en mycket positiv utveckling. Vid<br />
intervjuer med personal och ledning bekräftas att detta varit ett prioriterat område. På intranätet<br />
INKA finns information och kommungemensamma dokument. Där görs även sjukanmälan.<br />
Pedagogerna förväntas kunna klara bildhantering så att den pedagogiska dokumentationen blir<br />
tilltalande och tydlig. De pedagoger som behöver förkovra sig i data – och bildhantering får<br />
utbildning. Förskolan har en fungerande pedagogisk samverkan med berörda skolor (steg 4).<br />
Samverkan sker genom det så kallade länkarbetet, som innefattar möten mellan skol – och<br />
förskolepersonal inom olika områden till exempel mattelänken. Handlingsplanen för samarbete<br />
med skolan garanterar en god pedagogisk samverkan (se steg 2) som sker med Nyvångskolan, dit<br />
Bullerbyns 6-åringar flyttar till förskoleklassen. Det finns förslag på en kommunövergripande<br />
lokal handlingsplan för Förskola – Förskoleklass.<br />
Förskolan har en öppen kommunikation med BVC, socialtjänst, myndigheter och närsamhället i<br />
övrigt (steg 5). Förskolechefen har kontakter med BVC, sociala myndigheter och polis vid behov.<br />
Genom resursteamet kan förskolan få tillgång till psykolog och specialpedagog vid behov. I<br />
projektet ”Sund ungdomskultur” träffas olika myndigheter och organisationer för att diskutera och<br />
planera för barn och ungdomar i förebyggande syfte. Förskolan hyr en danslokal av den lokala<br />
föreningen ”Zwing-it” och utnyttjar biblioteket.<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Förskolan har metoder för att utveckla, stödja och samla resultat av omvärldsbevakning (steg 6).<br />
På Bullerbyns förskola finns VFU-ansvariga pedagoger (VFU = verksamhetsförlagd utbildning)<br />
som tar emot lärarstudenter, vilket ger kontakter med Lärarhögskolan. I samband med<br />
utvecklingen av profilen gjorde pedagogerna studiebesök och förskolechefen sökte<br />
forskningsrapporter. Förskolan prenumererar på Förskoletidningen.<br />
Arbetslagens bedömningar vid självvärderingen har stor spridning från steg 3 till steg 7. Ett<br />
arbetslag placerar sig på steg 3, ett på steg 4, fyra arbetslag på steg 5, ledningen på steg 6 och ett<br />
arbetslag på steg 7. Efter vår granskning kan vi konstatera att Bullerbyns förskola uppfyller<br />
kriterierna 1-5. Vi kan se att förskolan vid arbetet med profilen sökte stöd genom<br />
omvärldsbevakning men vi kan inte helt verifiera att förskolan har metoder för att utveckla, stödja<br />
och samla resultat av omvärldsbevakning, vilket krävs för steg 6. Vi placerar förskolan på steg 5.<br />
Kompetens<br />
Förskolan har en hög andel medarbetare med utbildning för arbete med barn (steg 1).<br />
Samtliga 24 pedagoger på Bullerbyns förskola har utbildning som är adekvat för uppdraget.<br />
Uppgifterna avser år 2010<br />
Andel medarbetare med<br />
pedagogisk högskoleexamen<br />
Andel medarbetare med<br />
annan utbildning för arbete<br />
med barn<br />
Avsatta medel för<br />
kompetensutveckling per<br />
medarbetare<br />
Granskad förskola<br />
Jämförbar förskola,<br />
Stinsgårdens förskola, i<br />
Kävlinge kommun<br />
Genomsnitt i hela riket<br />
enligt Skolverket år 2010<br />
47 % 45 % 54 %<br />
53 % 55 % 41 %<br />
3 300 kr 3 400 kr ------<br />
Förskolan har en plan för introduktion av nyanställda (steg 1). I Kävlinge kommun finns<br />
dokumentet ”Riktlinjer för introduktion av nyanställda samt checklista för arbetsplatsen”.<br />
Riktlinjerna innehåller syfte, tydliggörande av ansvar, checklista för introduktion och information<br />
när den nyanställda tillträder samt rutiner för uppföljning.<br />
Kompetensutvecklingen är kopplad till individernas och verksamhetens behov (steg 2).<br />
Vi tar del av kompetensutvecklingsplanen för 2011/2012. Den innehåller gemensamma inslag för<br />
all personal såsom PIM (datautbildning genom Skolverket), föreläsning om flerspråkighet, <strong>Qualis</strong>,<br />
Naturvetenskap och teknik i Läroplanen, det pedagogiska samtalet och Hjärtlungräddning. För de<br />
yngsta barnens pedagoger finns heldagsutbildningen ”Det utforskande småbarnet” och en<br />
förskollärare per avdelning kommer att delta i en 5-dagars utbildning om förskollärarens ansvar.<br />
Individuell utbildning planeras utifrån personalens egna kompetensutvecklingsplaner.<br />
Förskolan har gemensamma och individuella kompetensutvecklingsplaner (steg 3). Alla<br />
medarbetare har en egen kompetensutvecklingsplan som tas fram under medarbetarsamtalet med<br />
förskolechefen. Förskolan avsätter jämförelsevis goda resurser för kompetensutveckling (steg 3).<br />
Förskolan avsätter tid och pengar för medarbetarnas kompetensutveckling. Kommunen har<br />
gemensamma fortbildningsinsatser, till exempel en 5-dagars utbildning om förskollärarens ansvar,<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
som Malmö lärarhögskola anordnar på uppdrag av Kävlinge kommun. Dessutom finns<br />
Förskolelyftet som barnskötare deltagit i.<br />
Uppföljning och tillämpning av genomförda kompetensutvecklingsinsatser görs regelbundet (steg<br />
4). Efter kompetensutveckling berättar pedagogen på personalmöte om sina erfarenheter och<br />
materialet från kompetensutvecklingen sätts i en pärm som alla har tillgång till. Vi har läst att<br />
utbildningar följs upp på medarbetarsamtalet men vi kan inte se hur förskolan har säkrat att<br />
tillämpning av kompetensutvecklingen görs regelbundet och hur uppföljning görs av att insatserna<br />
kommer förskolan, barngruppen och det enskilda barnet eller pedagogen till nytta. Förskolan har<br />
hög andel medarbetare med pedagogisk högskoleutbildning (steg 4). Varje småbarnsavdelning har<br />
en förskollärare och syskonavdelningarna har två förskollärare, totalt ger det 47 % medarbetare<br />
med pedagogisk högskoleexamen vilket ligger något under riksgenomsnittet på 54 %. En<br />
barnskötare har fått vidareutbildning genom Förskolelyftet och läst utomhuspedagogik på 7,5<br />
poäng. Fyra barnskötare har läst fyra kurser vardera á 7,5 poäng. Kurserna har kommunen<br />
anordnat genom Kristianstad högskola. Förskolechefens ambition är att öka antalet<br />
högskoleutbildade pedagoger men det är svårt eftersom personalomsättningen är låg. Förskolan<br />
har god kontinuitet i bemanningen (steg 4). Personalomsättningen är låg och när vikarier behövs<br />
vänder sig förskolan i första hand till den fasta vikarien som anställts på Bullerbyn och sedan till<br />
kommunens vikariepool. De nöjda barnen och föräldrarna, den gemensamma värdegrunden och<br />
Hälsoprofilen med tydliga mål för verksamheten samt ledarskapet på förskolan bidrar starkt till<br />
personalens trivsel.<br />
Kompetensutvecklingen är kopplad till förskolans långsiktiga utveckling (steg 5). I<br />
kompetensutvecklingsplanen för 2011/2012 läser vi bland annat om förskollärarnas<br />
5-dagarsutbildning med fokus på uppföljning, utvärdering och utveckling. Förskolechefens<br />
satsningar på vidareutbildning av barnskötarna är ett annat exempel. Kompetensutveckling i<br />
Naturvetenskap och teknik är på gång och <strong>Qualis</strong>-arbetet pågår för fullt sedan flera år.<br />
Kompetensutvecklingen i samband med arbetet med värdegrunden, spåren och hälsoprofilen<br />
påverkar förskolans utveckling i alla delar både på kort – och lång sikt. Förskolan tillämpar<br />
framgångsrika metoder för att rekrytera personal på kort och lång sikt (steg 5). En, av förskolan<br />
anställd vikariepool tillsammans med den kommungemensamma vikariepoolen ger god<br />
personalförsörjning på kort sikt. Förskolans VFU-mottagande av lärarstudenter, den goda imagen<br />
och den informativa hemsidan spelar en viktig roll för marknadsföringen. Personalomsättningen är<br />
mycket låg och därför har förskolan inte behövt ta fram speciella metoder för rekrytering. Vikten<br />
av att kunna behålla och rekrytera personal framgångsrikt blir viktigare nu, då en nybyggd förskola<br />
startar mycket nära Bullerbyn, i januari 2012.<br />
Det finns en tydlig koppling mellan förskolans, arbetslagens och individens behov av<br />
kompetensutveckling (steg 6). Kvalitetsredovisningen, hälsoprofilen med de lokala målen,<br />
kompetensutvecklingsplanerna och de pedagogiska samtalen visar att all kompetensutveckling,<br />
såväl gemensam som individuell, utgår från verksamhetens behov.<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Frågor i personalenkät 19 svar<br />
Antal personal (vid nio svar och färre)<br />
Andel svar i % (minst tio svar)<br />
Kompetensutveckling har hög prioritet i vår<br />
förskola<br />
Kompetensutvecklingen utgår ifrån<br />
förskolans, arbetslagens och individens<br />
behov<br />
Det finns en plan för min<br />
kompetensutveckling<br />
Instämmer<br />
inte alls<br />
Instämmer<br />
till viss<br />
del<br />
Neutralt/tar<br />
inte<br />
ställning<br />
Inställer<br />
till stor<br />
del<br />
Instämmer<br />
helt<br />
Vet ej<br />
0 5 0 58 37 0<br />
0 0 0 32 68 0<br />
0 5 0 16 79 0<br />
Tre avdelningar placerar förskolan på steg 5 i <strong>Qualis</strong>-trappan, två avdelningar och ledningen på<br />
steg 6 och två avdelningar på steg 7. Vi bedömer att förskolan till alla delar uppfyller de tre första<br />
stegen i <strong>Qualis</strong>-trappan samt delar av steg 4, steg 5 och hela steg 6. Vi kan inte helt verifiera hur<br />
tillämpningen av genomförda kompetensutvecklingsinsatser sker på olika nivåer samt hur<br />
uppföljningen av detta sker regelbundet (steg 4). Kompetensutvecklingen är kopplad till förskolans<br />
långsiktiga utveckling men några framgångsrika metoder för att rekrytera personal har vi inte<br />
uppfattat (steg 5). Kopplingen mellan förskolan behov och arbetslagens och individens<br />
kompetensutveckling är god (steg 6). Vi gör en samlad bedömning och placerar förskolan på<br />
steg 5.<br />
Resursutnyttjande<br />
Granskad förskola<br />
senaste år<br />
2010<br />
Genomsnitt<br />
kommunen senaste<br />
år<br />
2010<br />
Genomsnitt hela<br />
riket senaste år<br />
2010 enligt<br />
Skolverket<br />
Område<br />
Kostnad per barn<br />
Totalkostnad per barn 76 055 kr 76 055 kr 117 500 kr<br />
Totalkostnad per heltidsbarn 88 056 kr 88 056 kr<br />
Totalkostnad exklusive lokaler 62 559 kr 62 559 kr 101 200 kr<br />
Personalkostnadens andel 69 % 69 % 73,6 %<br />
Nettoresultat vid senaste bokslut +86 000 kr ------------------- ----------------<br />
Ekonomisk uppföljning görs av löpande intäkter och kostnader (steg 1). Förskolechefen följer upp<br />
ekonomin med hjälp av en intern ekonomicoach. Personalen informeras om den ekonomiska<br />
situationen på personalmöten och föräldrarna informeras i föräldrarådet.<br />
Förskolans budget är i balans och prognoser görs i relation till budget och utfall (steg 2).<br />
Ekonomin är i balans och år 2010 slutade med ett överskott på 86 000 kr. De senaste två åren har<br />
förskolan haft ett överskott och året innan slutade på + - 0. Prognoser görs genom att sätta<br />
personalbudgeten i relation till barnantal och förskolans budget.<br />
Förskolan har metoder för att skapa delaktighet i ekonomin (steg 3). När förskolechefen var ny på<br />
Bullerbyn tillsattes en ekonomigrupp för att ge personalen maximal insyn och förståelse för det<br />
ekonomiska systemet. Idag behövs inte gruppen längre, säger förskolechefen. Personalen är insatt i<br />
hur ekonomin påverkas av antal barn i verksamheten och i förlängningen hur det slår på<br />
personalkostnaderna. Det är alltid kö till förskolan och det är stor efterfrågan på förskoleplatser<br />
inom området, därför byggs nu en ny förskola. På personalmöten redogör förskolechefen för<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
ekonomin. Varje avdelning disponerar pengar till förbrukningsmaterial, 5000 kr/år till de stora<br />
barnen och 4 500 kr/år till de små barnen.<br />
Metoder för resurshantering utvecklas på flera nivåer (steg 4). Det finns en tydlig<br />
ansvarsfördelning på flera nivåer inom förskolan, dels genom de olika arbetsgrupperna men också<br />
för den dagliga verksamheten på avdelningarna. Vid morgonmötet samlas förskolechefen och en<br />
person från varje avdelning. Då går man igenom personalsituationen under dagen och vid behov<br />
försöker man omfördela personal. Aktuell, viktig information kan också ges och den skrivs sedan<br />
på en whiteboardtavla, lätt tillgänglig för alla. Förskolechefens ambition är att ett överskott i<br />
budgeten ska gå tillbaka till verksamheten. En person fick en summa för att köpa nytt material till<br />
uteverksamheten och en designintresserad person fick pengar och uppdraget att förbättra<br />
personalrummet. En duktig gitarrspelande pedagog utnyttjas av flera avdelningar och under<br />
Afrikaveckan inspirerades många av en konstnärligt begåvad och utbildad pedagog. Bullerbyns<br />
avdelningar samarbetar vid öppning och stängning. Under våren utnyttjades lekhallen som hemvist<br />
för en avdelning med de äldsta barnen. Nu upptas lekhallen av Afrikautställningen och enligt vad<br />
vi uppfattar vid vår granskning används den vid vissa tider av de olika avdelningarna. Under de två<br />
dagar vi besöker verksamheten utnyttjas lekhallen mycket lite. Det finns en hel del<br />
kommungemensamma dokument som förskolan använder. I personalenkäten instämmer 100 % av<br />
pedagoger helt (68 %) eller till stor del (32 %) i påståendet ”Jag känner till hur förskolan utnyttjar<br />
resurserna”.<br />
I självvärderingen har en avdelning placerat sig på steg 3, två avdelningar på steg 4, ledningen på<br />
steg 5 och tre avdelningar på steg 7. Spridningen i självvärderingen inom detta område är stor. Vid<br />
granskningen ser vi att förskolan uppfyller kriterierna för steg 1-4. För att nå högre på <strong>Qualis</strong>trappan<br />
behöver effektivt resursutnyttjande tillämpas i alla delar av verksamheten (steg 5). Som vi<br />
tidigare har resonerat anser vi att det går att effektivare utnyttja möjligheterna kring spåren och<br />
lokalerna. Vi placerar förskolan på steg 4.<br />
Image<br />
Förskolan låter verksamhetens olika delar på sitt eget sätt bidra till skolans image (steg 1).<br />
Förskolan gör försök att påverka sin image (steg 2). Pedagogernas positiva engagemang och<br />
lyhördhet bidrar till förskolans image. Alla är medvetna om att de är förskolans ansikte utåt. Den<br />
pedagogiska dokumentationen med barnens arbeten finns överallt i byggnaden. Indelningen i spår<br />
underlättar när barnen byter avdelning från småbarn till syskonavdelning.<br />
Förskolan har flera metoder för att informera om sin verksamhet och marknadsföra sig själv<br />
(steg 3). Det finns en folder om Bullerbyns förskola som bland annat beskriver profilen,<br />
organisationen och föräldrasamverkan. Utställning efter Afrikaveckan finns i lekhallen och<br />
korridoren. Den levande hemsidan uppdateras kontinuerligt. I hallarna finns informationsväggar<br />
och den pedagogiska dokumentationen på väggarna syns tydligt. Föräldrarna och personalen är<br />
goda ambassadörer för förskolan och i det geografiskt avgränsade villasamhälle där förskolan<br />
ligger är mun till mun- metoden betydelsefull.<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Förskolan har bibehållit eller förbättrat sin image över tid (steg 4). Vi förstår under intervjun med<br />
ledning, föräldrar och personal att Bullerbyns förskola genomgått en stor positiv förändring under<br />
de senaste åren. Förskolechefen har varit på plats i nio år och hon har med sitt ledarskap bidragit<br />
till att lyfta förskolans kvalitet och därmed också påverkat förskolans image positivt. En av<br />
föräldrarna berättar att hon flyttat från Malmö för att komma till denna förskola.<br />
Föräldrarnas och personalens positiva syn på Bullerbyns förskola framgår av tabellen nedan.<br />
Frågor i föräldraenkätenkät 108 svar<br />
Andel svar i % (minst tio svar)<br />
Instämmer<br />
inte alls<br />
Instämmer<br />
till viss<br />
del<br />
Neutralt/tar<br />
inte<br />
ställning<br />
Inställer<br />
till stor<br />
del<br />
Instämmer<br />
helt<br />
Vet ej<br />
Förskolan har ett gott rykte 1 6 2 25 64 2<br />
Jag kan rekommendera mina vänner att<br />
placera sina barn i vår förskola<br />
Totalt sett är jag nöjd med mitt barns<br />
förskola<br />
1 3 3 14 79 0<br />
1 3 0 16 80 0<br />
Frågor i personalenkät 19 svar<br />
Antal personal (vid nio svar och färre)<br />
Andel svar i % (minst tio svar)<br />
Instämmer<br />
inte alls<br />
Instämmer<br />
till viss<br />
del<br />
Neutralt/tar<br />
inte<br />
ställning<br />
Inställer<br />
till stor<br />
del<br />
Instämmer<br />
helt<br />
Vår förskola har ett gott rykte 0 0 0 5 95 0<br />
Jag rekommenderar föräldrar att placera 0 0 0 0 100 0<br />
sina barn i vår förskola<br />
Totalt sett är jag nöjd med vår förskola 0 0 0 21 79 0<br />
Vet ej<br />
Förskolan har metoder för att kontinuerligt veta vilken image den har (steg 5). De årliga <strong>Qualis</strong>enkäterna<br />
till föräldrar och föräldramötena ger regelbundna signaler om hur imagen utvecklas.<br />
Föräldrarådet förmedlar sina intryck vid mötena och pedagogerna får ofta dagligen återkoppling på<br />
förskolans arbete genom föräldrarnas och barnens nöjdhet.<br />
Förskolan har god image (steg 6). Detta bekräftas av allt vi sett, hört och läst under och inför vår<br />
granskning, i enkäter och vid intervjuer. Föräldrarna uttrycker att de är mycket nöjda med att ha<br />
fått plats på Bullerbyns förskola. Det betraktas inte som en självklarhet eftersom det råder brist på<br />
förskoleplatser i området. De beskriver också hur de senaste årens utvecklingsarbete stärkt<br />
förskolans image. ”Åsikt Kävlinge” är en plats på Kävlinge kommuns hemsida där medborgarna<br />
kan ställa frågor, lämna ris och ros och andra synpunkter. Förskolechefen berättar att hon den<br />
vägen fått många positiva kommentarer om Bullerbyns förskola men aldrig någon kritik.<br />
Förskolan arbetar systematiskt för att utveckla sin image (steg 7). Genom kvalitetsredovisningens<br />
utvärdering och framåtsyftning sker den systematiska utvecklingen av verksamheten. Personalens<br />
pedagogiska samtal, då mål och verksamhet diskuteras, bidrar också till en systematisk förbättring.<br />
Som exempel på utvecklingsarbete som utvecklat imagen kan vi nämna hemsidan som uppdateras<br />
kontinuerligt och synliggör verksamheten och de senaste årens arbete med värdegrund och<br />
hälsoprofil, som tydliggör förskolans mål och ambitioner. Detta verifieras av föräldrarna vid<br />
intervjun, Bullerbyn förskola visar också upp sin verksamhet genom att delta i utställning om<br />
förskolan på biblioteket och i Kävlinge centrum.<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
I självvärderingen placerar sig alla 7 avdelningarna och ledningen på steg 7. Vi kan se att<br />
förskolan uppfyller samtliga steg i <strong>Qualis</strong>-trappan från 1 till 7. Vi placerar förskolan på steg 7<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Slutomdöme<br />
Bullerbyns förskola präglas av ett varmt, strategisk ledarskap med stor delaktighet för personalen.<br />
Utvecklingsarbetet med värdegrunden, Hälsoprofilen, spåren, den pedagogiska dokumentationen<br />
och de pedagogiska samtalen har enat förskolan och utvecklat arbetsmetoderna. Bullerbyns<br />
förskola uppvisar en god men ojämn kvalitet inom alla kvalitetsområden. Förskolan är starkast<br />
inom stödprocesserna. När förbättringsområdena är implementerade i den dagliga verksamheten<br />
kommer förskolan att nå mycket god kvalitet inom alla kvalitetsområden. Bullerbyns förskola<br />
uppnår totalt 80 poäng i sin första <strong>Qualis</strong> granskning. Förskolan blir därför certifierad enligt <strong>Qualis</strong><br />
kvalitetsmodell där kravet är lägst 60 poäng totalt och minst steg 3 inom alla kvalitetsområden.<br />
Förskolans starkaste områden, som är viktiga att tillvarata och fortsätta att utveckla, är följande:<br />
Föräldrainflytande: Förskolan har mycket nöjda föräldrar. Samverkan och delaktigheten genom<br />
den dagliga kontakten, föräldramöten och föräldrarådet öppnar för föräldrarnas möjligheter att<br />
påverka såväl verksamhetens utformning för hög måluppfyllelse som barnens utveckling och<br />
lärande.<br />
Organisation: Förskolans organisation är välfungerande och effektiv, den utvecklas med sitt<br />
uppdrag och garanterar en god daglig verksamhet, där den gemensamma värdegrunden löper som<br />
en röd tråd. De gemensamma målen, kompetensutvecklingen och kontinuiteten i personalstyrkan<br />
ökar måluppfyllelsen.<br />
Styrning och ledarskap: Ledarskapet är välutvecklat på alla nivåer. Ledningens strategier har lett<br />
till en positiv utveckling och kopplats till förskolans långsiktiga utveckling. Det systematiska<br />
utvecklingsarbetet som bedrivits under de senaste åren har enat förskola.<br />
Image: Bullerbyns förskola har förbättrat sin image över tid och arbetar nu systematiskt för att<br />
behålla och vidareutveckla den. Alla, föräldrar, personal, ledning och vi granskare är överens om<br />
att imagen är mycket god.<br />
De områden förskolan behöver förbättra är främst:<br />
Delaktighet i lärprocessen: Förskolan behöver utveckla arbetssätt och arbetsformer som<br />
möjliggör barnens reella inflytande.<br />
Arbetssätt och pedagogroll: Pedagogernas regelbundna reflektion över sina egna roller behöver<br />
utvecklas.<br />
Utveckling och lärande: Ett gemensamt förhållningssätt inom på språk- och kommunikation samt<br />
ett aktivt arbete inom naturvetenskap och teknik behöver utvecklas.<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
Slutligen vill vi gratulera förskolan till en lyckad certifiering och tacka för det omfattande underlag<br />
vi fick före platsbesöket. Vi vill också tacka för det varma och professionella bemötandet vi fick<br />
vid vårt besök.<br />
2011-12-21<br />
Billesholm<br />
Nyköping<br />
Arja Fekete<br />
Gunilla Malmqvist<br />
Bilaga: Sammanställning av poäng<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se
<strong>Qualis</strong> certifiering förskola - poängmatris<br />
Förskola<br />
Bullerbyns förskola<br />
Delkriterium Faktor Steg Poäng<br />
1 2 3 4 5 6 7<br />
A Trygghet och trivsel 2 x 10<br />
B Delaktighet i lärprocessen 2 x 6<br />
C Arbetssätt och pedagogroll 2 x 8<br />
D Utveckling och lärande 3 x 9<br />
E Föräldrainflytande 2 x 8<br />
F Organisation 1 x 6<br />
G Styrning och ledarskap 2 x 12<br />
H Kommunikation 1 x 5<br />
I Kompetens 1 x 5<br />
J Resursutnyttjande 1 x 4<br />
K Image 1 x 7<br />
Poängsammanställning<br />
Villkor<br />
Bullerbyns förskola 80<br />
Certifiering - lägst<br />
60 Alla delkriterium steg 3 eller högre<br />
Maxpoäng 126<br />
Q-Steps Kvalitetssäkring AB, Peter Myndes Backe 12, 118 46 Stockholm<br />
Telefon 08-410 928 40, e-post info@q-steps.se, www.q-steps.se