Vizija
Moja zemja 43 MAJ za pecat:Layout 1.qxd
Moja zemja 43 MAJ za pecat:Layout 1.qxd
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
YREDNI^KI ZBOR<br />
<strong>Vizija</strong><br />
1. Sovetnicite od Agencijata za pottiknuvawe na<br />
pazvojot vo zewjodelstvoto oblagopodija nad 2.000<br />
divi kpu{i „Lopnica” vo wapiovskiot kpaj. Mu dadoa<br />
du{a na ne{to {to oddawna swe go zabopavile. Stotina<br />
lu|e, so svoite vpedni pace i znaewe, iw go vpatija<br />
duxot na istopiskite Lpade{nica (seloto na<br />
Itap Pejo), Zovi}, Budiwipci i Stapavina (podnoto<br />
westo na opeanata Kale{ An|a). Vo dvodnevnata akcija,<br />
nesowneno, powognaa wnogu dobpodu{ni poedinci<br />
(koi so goli pace) ja pazubavuvaa idninata na Makedonija.<br />
Powogna i Moja Zewja. Se pazbipa, na svoj na~in<br />
- ppeku wediuwsko pokpivawe na celokupnata akcija.<br />
2. Ovoj pepiod se kalewi i bostanot. Stpuwi~kite<br />
zewjodelci ve}e go pasaduvaat i se nadevaat na dobap<br />
pod. Navistina, iwppesivno. Od nepodno da go stopi{<br />
podno.<br />
3. Ppoblewite ne n# ostavija nitu ovoj pepiod, a<br />
taka }e bide i ponatawu. No, nie kako Opganizacija,<br />
vepuvawe deka tie se ppedizvik, a ne ppeppeka za poubavo<br />
utpe. Iako wlekapite ne go pe{ija svojot ppoblew<br />
so nenaplatenoto wleko i celiot sektop kolabipa{e,<br />
FFRM, vo pawkite na svoite vizija i wisija,<br />
paboti na toa fapwepite da gi dobijat, so waka,<br />
zapabotenite papi.<br />
4. Ova e wesec koga ppvpat iwate wo`nost da<br />
ppo~itate novi infopwacii za pegionalnoto zewjodelstvo.<br />
So powo{ na AgBiz, spisanieto Moja Zewja<br />
otvopi stapo-novo pubpika „Regionalen Pazapen<br />
Infopwatop”, kade, sawo za Vas, ceneti ~itateli, se<br />
swesteni pazapni infopwacii od celiot pegion.<br />
5. Fedepacijata na fapwepite vo Republika Makedonija,<br />
ovoj wesec, go odp`uva svoeto<br />
pedovno Lodi{no sobpanie. ]e se<br />
izbepe pakovodstvo (Yppaven i Nadzopen<br />
odbop), koj so novi sili i idei,<br />
}e ja vodi na{ata opganizacija vo<br />
napednite dve godini. Se pazbipa,<br />
seto toa bazipano na tewelite i<br />
iskustvoto na dosega{nite ~lenovi<br />
na Yppavniot i na Nadzopniot<br />
odbop. Zatoa {to, dobpa<br />
opganizacija svoeto egzistipawe<br />
i uspe{no pabotewe<br />
go teweli na iskustvoto od<br />
winatoto, na faktite vo<br />
dene{nicata i na vizijata za<br />
idninata. A, Fedepacijata iwa<br />
vizija.<br />
So po~it,<br />
Todop Stoj~evski<br />
Kalemewe divoraste~ki<br />
ovo{ki<br />
OD NERODNO DO RODNO<br />
Gradinarstvo<br />
PARITE ZA KAPIJATA<br />
OTIDOA KAJ<br />
TRGOVCITE!?<br />
SODR@INA<br />
Kratko<br />
DOZNAJTE KAKVO VREME<br />
NÈ O^EKUVA<br />
Novitet<br />
I MAKEDONIJA<br />
OSNOVA^ NA<br />
FEDERACIJA ZA HRANA<br />
Lozarstvo<br />
NAVODNUVAWETO<br />
E BITNO ZA<br />
USPE[NO<br />
LOZARSTVO<br />
Spisanieto e finansiski poddp`ano od [vedskata<br />
agen ci ja za we|unapoden pazvoj. Ovaa powo{ se sostoi<br />
i od di pektno ppe ne suvawe na iskustvata i znaewata<br />
od fapwepite vo [vedska na fapwepite vo Makedonija<br />
ppeku ppoektot Poddp{ka na zew jodelskite<br />
zdpu`enija vo Re pub lika Makedonija - SFARM.<br />
7<br />
14<br />
24<br />
35<br />
39<br />
Spisanieto „Moja zewja” iz le -<br />
guva wese~no i e vo sop st -<br />
venost na Fedepacijata na<br />
fapwepi vo Repub lika Ma kedonija.<br />
Ppviot bpoj iz le ze<br />
kako opga ni zaciski bil ten na<br />
FFRM vo appil 2003 godina,<br />
a od dekewvpi 2006 se dis t -<br />
pi bu ipa kako we se~ no spe cijalizipano<br />
spi sa nie za zew jodelstvo<br />
i pu pa len paz voj.<br />
Moja zemja<br />
waj 2009<br />
Izdava~:<br />
FFRM Medija<br />
Yl. Ligo Mixajlovski<br />
bp.3, 1000 Skopje<br />
tel / faks: 02/ 3099042<br />
e-mail: todor.stojcevski@ffrm.org.mk<br />
Bpoj na `-swetka:<br />
250-0050000485-38<br />
Banka dep.: Invest Banka<br />
380-1-6453333 001- 46<br />
Ppokpedit banka<br />
Glaven i odgovoren urednik<br />
Todop Stoj~evski<br />
todor.stojcevski@media.ffrm.org.mk<br />
Marketing i distribucija<br />
Blagoj~e Najdovski, tel.: 070 937 132<br />
blagojche.najdovski@media.ffrm.org.mk<br />
Izvr{en direktor na FFRM<br />
Tpajan Diwkovski<br />
trajan.dimkovski@ffrm.org.mk<br />
Lektor:<br />
Vepica Nedelkoska<br />
Novinari:<br />
Bepta Kitinska, Maja Manevska,<br />
Sla|ana Stojkova, Sa{ko Popov,<br />
Majlinda Ibpaiwi, Zopan Leopgiev<br />
Stru~ni sorabotnici:<br />
Risto Ogwanov, diplowipan agponow<br />
M-p Dejvid B. Lpeaw<br />
Towe Tiwov<br />
Ppof. d-p Dpagi Tanevski<br />
Ingpid Ridbepg<br />
Sorabotnici:<br />
Mapija \o{eva Kova~evi}, Dajana<br />
Janeva, Kole Paskov, Dapko<br />
Kapakolevski, Stojan~e Anastasov,<br />
Mapija Koteska, Nikol~e Tpawpevski<br />
Dizajn: Bpigada dizajn - Skopje<br />
Pe~ati: Ppopoint - Skopje<br />
Po~ituvani ~itateli, site sugestii, zabele{ki, ppa{awa i kpitiki, Ve woliwe, da gi isppa}ate na wail adpesite navedeni vo iwppesuwot. So toa }e<br />
vlijaete na kvalitetot na sodp`inata i }e dobiete infopwacii za va{e podobpo i pokvalitetno zewjodelsko ppoizvodstvo ili pazvoj na spedinata.<br />
Zatoa, pedakcijata Ve oxpabpuva da ni pi{uvate.
NASTAN<br />
Redovno godi{no izborno sobranie na FFRM<br />
FFRM izbipa pakovodstvo<br />
Nadzopniot odbop bpoi pet<br />
~lena, so zada~a da ja<br />
kontpolipaat legalnosta na<br />
aktivnostite na FFRM. Isto<br />
taka, ja kontpolipa i analizipa<br />
pealizacijata na finansiskite<br />
planovi i podnesuva izve{taj<br />
pped Lenepalnoto sobpanie<br />
Fedepacijata na fap we pi te<br />
vo Republika Makedo ni ja, na<br />
19 waj 2009 go dina, }e odp `i<br />
pedovna sed nica na Lenepalnoto<br />
sobpanie. Na sobpanie to }e se<br />
ppetstavi finan siskiot i go di{niot<br />
izve{taj za pa botata na Fe depacijata<br />
za 2008 go dina.<br />
Vo javnosta postoi ogpowna nein<br />
fopwipanost i nepodednakvo<br />
pazbipawe za obvpskite i ppavata<br />
na fizi~kite i ppavnite<br />
subjekti vo zewjodelstvoto od Zakonot<br />
za pepsonalen danok na doxod, poka`a<br />
poslednoto istpa`uvawe napa~ano od<br />
AgBiz. Ova ne se odnesuva sawo na ppivatniot<br />
sektop (zewjodelci, ppepabotuva~i<br />
i tpgovci), tuku i vo instituciite<br />
koi se odgovopni da go sppoveduvaat<br />
i donesuvaat zakonot. Zatoa, na tepen,<br />
sekoj ppavi onaka kako {to najdobpo wo`e<br />
da se za{titi od zakonot, a vo najgolew<br />
bpoj slu~ai, na nepegistpipanite fap we -<br />
Lenepalnoto sobpanie e najvisok<br />
op gan na FFRM i go so~inuvaat delegati<br />
- ppetstavnici na zewjodelski<br />
zdpu`enija, sojuzi i tpgovski dpu{t va<br />
fopwipani od zewjodelskite zdpu -<br />
`enija. Sekoe zdpu`enie koe pla tilo<br />
~lenapina za 2009 godina iwa ppavo<br />
na delegat, a onie {to iwa at nad 100<br />
~lenovi, dokolku pla tat dve ~lenapini,<br />
wo`e da iwaat dvaj ca ppetstavnici<br />
so ppavo na glas na<br />
Sobpanieto. Visinata na ~le napinata<br />
za 2009 godina iznesu va 3.000 denapi.<br />
Na sednicata na Sob panieto }e se<br />
donese odluka za visinata na ~lenapinata<br />
za 2010 godi na.<br />
Ova e izbopno sobpanie na koe }e se<br />
izbepat novi ~lenovi na Yppav ni ot i<br />
na Nadzopniot odbop. Tie iwa at wandat<br />
od dve godini so ppavo na peizbop.<br />
Spoped Statutot na Fedepacijata, Yppavniot<br />
odbop se sostoi od 17 ~lena.<br />
Vo negoviot sostav, ppopopcionalno<br />
so bpojot na delega ti, zadol`itelna e<br />
soodvetna et ni~ka, polova i zasta pe -<br />
nost na wladite. Yppavniot odbop gi<br />
sppoveduva odlukite na Sobpanieto,<br />
uppavuva so spedstvata na Fedepacijata<br />
i paboti na sppoveduvawe na<br />
celite na Fedepacijata. Ova se sawo<br />
del od aktivnostite {to gi vp{i Yppavniot<br />
odbop.<br />
ISTRA@YVAWE Zemjodelski sektor vo pra{alnici okolu „Personalniot danok na dohod"<br />
Nikoj ne znae kako se sproveduva<br />
Personalecot za dohod<br />
Pi{uva:<br />
Marija \o{eva - Kova~evi}<br />
analiti~ar vo FFRM<br />
Fapwepite newaat<br />
infopwacija koga i kakvi<br />
obpasci tpeba da se<br />
popolnuvaat za da se ppijavat<br />
za pau{alno odano~uvawe. Tie<br />
se u{te se podgotvuvaat i<br />
pokpaj toa {to zakonot va`i<br />
od ovaa godina, a pe~isi swe na<br />
polovina od fiskalnata 2009<br />
Pi{uva:<br />
Dajana Janeva, FFRM<br />
pi da iw se naplati pepsonalen danok na<br />
os novica od 65% od bputo ppixodot, od -<br />
nosno od otkupnata cena (pou~eni od is -<br />
kust voto na IMB Mlekapnica). Fap we pi -<br />
te newaat infopwacija koga i kakvi<br />
ob pasci tpeba da se popolnuvaat za da se<br />
ppi javat za pau{alno odano~uvawe. Tie<br />
se u{te se podgotvuvaat i pokpaj toa {to<br />
za konot va`i od ovaa godina, a pe~isi swe<br />
na polovina od fiskalnata 2009.<br />
Ako instituciite newaat jasni nasoki,<br />
dali tpeba fapwepot da znae po -<br />
dob po od niv?<br />
Isto taka, istpa`uvaweto poka`a de -<br />
ka zakonite se donesuvaat bez we|usebna<br />
po vpzanost. Razgleduvaweto na zakonite<br />
sta veni na edna wasa i nivnoto povpzuva -<br />
we vodi kon wnogu ppa{alnici. Osobeno,<br />
vklo puvaweto na zakonot za vp{ewe zew -<br />
jo delska dejnost, koj tpeba da e osnova za<br />
si te koi se zaniwavaat so zewjodelska<br />
dej nost i spoped koj sekoj koj e nadvop od<br />
ovoj zakon, newa ppavo kowepcijalno, da se<br />
zaniwava so zewjodelska dejnost. Od dpuga<br />
stpa na, se donesuvaat olesnitelni zakon<br />
ski pe{enija za pe{avawe na ppoble -<br />
wi te na zewjodelcite koi ne se pegistipa<br />
ni spoped ovoj zakon ili zakonot za<br />
tp govski dpu{tva, odnosno newaat odgovop<br />
nosti da vodat swetkovodstvo, newaat<br />
tpo {oci za swetkovoditel, ne dostavuva -<br />
at zavp{ni swetki za koi se pla}a 1.050<br />
de napi, ne pla}aat pepsonalen danok na<br />
do xod do 300.000 denapi bputo ppixodi,<br />
ne podnesuvaat bputo plata.<br />
Dali iwa potpeba od pazli~no tpetipawe<br />
na paznite kategopii zew jo del ci?<br />
Regulapnoto sppoveduvawe na zakonite<br />
wo`e vo wnogu da se odpazi vpz nawaluvawe<br />
na konkupentnosta kaj zewjodelcite<br />
i ppepabotuva~ite. Edna od<br />
ppi ~inite e i bezgotovinskoto pla}awe,<br />
spo ped koe sekoj zewodelec koga ppodava<br />
na otkupuva~i, wopa da wu se ppefplaat<br />
pa pite na swetka ili da bide isplaten<br />
po faktupa. Vo ppaksata toa wnogu te{ko<br />
funkcionipa, osobeno koga stanuva zbop<br />
za otkup na golewi pazapi i ppoda`bite<br />
se ppavat bez dogovopi. Odnosno, se ppavat<br />
so lica koi ne se poznati za fap we -<br />
Ppoblewite so pepsonalniot danok na doxod popadi negovata kowpleksnost i<br />
povpzanost so dpugi zakoni gi ppinudi zasegnatite stpani (zewjodelcite, ppepabotuva~ite<br />
i donatopite vo ovoj sektop) da gi pazgledaat site ppa{awa i<br />
dilewi koi se pojavuvaat vo zewjodelsko - ppexpanbeniot sektop. Za taa cel, so finansiska<br />
poddp{ka na ALBIZ - YSAID, se izgotvi istpa`uvawe od dowa{na konsultantska<br />
ku}a so cel da se nappavi uvid vo zakonskata pegulativa i sostojbite<br />
na tepen.<br />
4 | MOJA ZEMJA
Hronologija i re{enija<br />
MLEKARSTVO<br />
Ppegovopi<br />
i dogovopi<br />
- dolgovi<br />
i neuspeh<br />
1<br />
Fedepacijata na fapwepite vo Re publika Makedo ni ja,<br />
xponolo{ki gle dano, ppoblewot so wlekoto po~ na da go<br />
adpesipa u{te od juni lani. Na~elno, po~na so pped uppeduva~i<br />
ppo test na wlekoppoizvoditelite od si te wlekapnici,<br />
stavaj}i akcent na ppoblewite so ispla tata, nis ki te<br />
otkupni ceni, kantapnite be le{ ki i la bopatopiskite<br />
analizi na wle koto. Sleduvaa ppe govo pi so ppepa bo tu va -<br />
~i te. Se fopwipaa pabotni gpu pi za pe dovni spedbi so wle -<br />
ko ppo izvoditelite, ppepabotu va ~ite i kako fa silitatop<br />
/pospednik se ja vi Ministep stvoto za zewjodelstvo, {u wapstvo<br />
i vo dosto panstvo.<br />
2<br />
Se nappavija dogovopi za speduvawe na ppoblewite vo<br />
wlekapskata industpija ppeku pedovni isplati - do 5-ti vo<br />
wesecot za ppetxodniot wesec, dobivawe na iz ves tuvawa za<br />
isplatite, kantapni bele{ki i sli~no. Re ~i si site wlekapnici<br />
gi ppifatija dogovopenite pa boti kako i SWEDMILK,<br />
Vo intepes na pobpzo pe{avawe na ppoblewite, gi ppezentipawe<br />
kpatkopo~nite ppepopaki od istpa`uvaweto i<br />
tpkaleznata wasa odp`ana vo Kavadapci na 19ti aj 2009 godina<br />
na koja u~estvuvaa ppestavnici od zewjodelskite<br />
zdpu`enija i otkupuva~i:<br />
1. Osnovawe na pabotna gpupa so ppetstavnici od site pelevantni<br />
vladini institucii, FFRM i Zdpu`enijata na<br />
otkupuva~i i ppepabotuva~i ppi {to }e se ppezentipaat<br />
naodite na studijata, ppoblewite i ppedlo`enite pe{enija<br />
2. Postojan kontakt so ppetstavnicite na Yppavata za javni<br />
ppixodi i Ministepstvo za finansii za itno izgotvuvawe<br />
na ppocedupite i fopwulapite za pau{alno odano~uvawe<br />
3. Izgotvuvawe na oficijalen ppavilnik za iwplewentacija<br />
na Pepsonalniot danok na doxod za zewjodelcite<br />
4. Distpibucija na Oficijalniot Ppavilnik za iwplewentacija<br />
na zakonot<br />
5. Izno|awe na wo`nosti za iskopistuvawe na postojaniot<br />
Edinstven pegistep na zewjodelski stopanstva za odobpuvawe<br />
na pau{alnoto odano~uvawe (dokolku se ppifati site<br />
evidentipani zewjodelci so ppavo za pau{alno odano~uvawe<br />
avtowatski da dobijat odobpuvawe)<br />
O~ekuvan pezultat: unifopwno i nedvoswisleno tolkuvawe<br />
na site odpedbi od Zakonot za pepsonalen danok na doxod i podednakvo<br />
iwplewentipawe na celata tepitopija na Makedonija.<br />
pi te, a tpeba da se dade te{ko ppoizvedeniot zewjodelski ppo -<br />
iz vod na dovepba deka }e go isplatat na swetka. Da ne zbopuva<br />
we za otkupuva~ite koi doa|aat od nadvop od Makedonija, vp -<br />
{at otkup na na{i ppoizvodi i zawinuvaat. Na podolg pok, ova<br />
e i vo nasoka na gpadewe na dovepba powe|u otkupuva~ite i<br />
zew jodelcite i nawaluvawe na tpgovcite (osobeno ova se od -<br />
ne suva na tpgovcite koi ja powinuvaat na{ata gpanica, gi ot -<br />
ku puvaat na{ite ppoizvodi naj~esto so podobpi ceni i ispla -<br />
}a at na paka), no dodeka se pazvie dovepbata i dvete stpani<br />
wnogu }e izgubat.<br />
Za da se spasi sto~niot fond, FFRM ppedlaga<br />
na fapwepite da iw se dodeli sto~na<br />
xpana vo ovoj kpizen wowent za da ne ja ppodavaat<br />
stokata. Isto taka, potpebno e<br />
delewe xuwanitapni paketi za sewejstvata da<br />
wo`e da se ppexpanat<br />
Pi{uvaat:<br />
Nakil Elezi, menaxer za ~lenstvo na FFRM<br />
Nedim Kasami, pregovara~ na grupata mlekarstvo<br />
no taa be{e edinstvena wle kap nica koja ne go ispo~ituva<br />
dogovopot za pedovna ispla ta. Tuka po~na golgotata na koopepantite<br />
ili wle~ nata TAT, koja tpae do denes.<br />
Za pe{avawe na ppoblewot, FFRM inicipa{e spedbi na<br />
3<br />
ppewiepsko i na winistepsko nivo. Isto taka, ppegova -<br />
pa({e) so bankite i site ostanati pelevantni insti tu cii<br />
za pe{avawe na ppoblewite. Zna~i, iako FFRM ne e glaven<br />
nositel na ppotestite, sepak e glaven nositel na ppegovopite<br />
so instituciite. Ova doka`uva deka ka ko opganizacija<br />
ne e nastpana od ppoblewot, no ne e dipekt no<br />
anga`ipana oti ne wo`e da veti sigupno pe {avawe na ppoblewot<br />
popadi negovata ppipoda. Vo ppob lewot o~igledno e<br />
deka se vwe{ani wnogu biznis in tepesi, od koi nitu Vladata<br />
ne wo`e da najde izlez.<br />
Iweno, fapwepite koi aplicipaa za subvencii za wep kata<br />
4<br />
dipektna isplata po gplo govedo, se obvpzaa de ka }e gi<br />
~uvaat do kpajot na oktowvpi .... No, fap we pi te koopepanti<br />
na SvedMilk, ve}e ppodadoda golew del od svoite gpla za da<br />
gi ppexpanat sewejstvata, da gi pla tat dolgovite kon<br />
bankite, vetepinapnite uslugi i dpu go. Toa zna~i deka popadi<br />
nastanatata situacija fap we pi te ne }e bidat vo<br />
wo`nost da ja ~uvaat stokata do obvp zuva~kiot tepwin.<br />
Fapwepite ppedviduvaat deka dupi se ga doa|a te{kiot pepiod,<br />
zatoa {to powinuvaat gpejs pe piodite i sleduva<br />
naplata na osnovicata na kpediti te za investicii na fapwite<br />
za ppoizvodstvo na wleko.<br />
I pokpaj site ppegovopi so instituciite, FFRM se ppa -<br />
5<br />
{uva: zo{to ne wo`e da se najde wexanizaw za pe {a va we na<br />
ppoblewot koj podpazbipa isplata na koopepan tite, spas<br />
na celiot sektop govedapstvo i na site se wejstva koi se na<br />
pabot na egzistencija. Ne swe ubede ni deka se wo`e da se<br />
ostavi na izgovopot „pazapna eko no wija” zatoa {to, vo<br />
sekoja zewja, postojat za{titni we xanizwi koga stanuva zbop<br />
za va`na gpanka za zew jo del cite i za site gpa|ani na RM.<br />
Za da se spasi sto~niot fond, FFRM ppedlaga na fap -<br />
6<br />
wepite da iw se dodeli sto~na xpana vo ovoj kpizen wo went<br />
za da ne ja ppodavaat stokata. Papite wo`e da bi dat i del<br />
od Ppogpawata za dipektna poddp{ka vo zew jo delstvoto so<br />
delewe na xuwanitapni paketi za sewej stva ta za da wo`e<br />
da se ppexpanat.<br />
FFRM se zalaga ppepabotkite od kpavjo wleko da wo `e<br />
da se ppodavaat na pazap, bidej}i onie {to ne go ppeda vaat<br />
vo wlekapnicite, ve}e go ppepabotuvaat vo si pewe. FFRM<br />
isto taka bapa ppavno pegulipawe na do wa{ noto ppoizvodstvo<br />
na ppoizvodi od kpavjo wleko za da ne bidat ppodavani<br />
na pazap bez odobpenie.<br />
Ednostavno se pra{uvame {to }e bide so nas far me -<br />
rite? Ova pra{awe za brzo vreme }e go postavuvaat i<br />
potro{uva~ite i po{irokata javnost koi, vo momentov,<br />
ne se zasegnati. No, za kratko vreme, koga }e dojde do<br />
uni{tuvawe na stokata i }e bideme prinudeni da gi<br />
zadovoluvame potrebite za mleko od uvoz, cenite }e<br />
skoknat a }e pieme mleko so kojznae kakov kvalitet.<br />
MART 2009 | 5
REVIZORSKI IZVE[TAJ NA FFRM ZA 2008 LODINA<br />
6 | MOJA ZEMJA
KRATKO<br />
Proekt za komasacija na zemjodelskoto<br />
zemji{te<br />
EMERALDpottik<br />
za pupalen<br />
i zewjodelski<br />
pazvoj<br />
Vo Makedonija i vo wnogu dpugi zewji od<br />
Is to~na Evpopa iwa wali fapwi i paspap<br />
~uvawe na zewji{nite iwoti {to<br />
ppet stavuva ppe~ka za pupalen i zewj o -<br />
del ski pazvoj. Za da se nadwine vakvata sostoj ba,<br />
Makedonija i Xolandija sppoveduvaat pilotppo<br />
ekt za pottiknuvawe na pazvojot ppeku kowa -<br />
sa cija (okpupnuvawe) na zewjodelskoto zewji{te.<br />
Ppo ektot EMERALD po~na da se pealizipa vo<br />
sep tewvpi winatata godina ppeku izbop na tpi<br />
pi lot-povp{ini vo Taop, Lpadi{te i vo Novake.<br />
Vo Taop iwa obpabotlivo zewji{te vo ppivat -<br />
na i dp`avna sopstvenost, vo Lpadi{te iwa zew -<br />
ji{te so pazli~na katastapska kultupa,<br />
Ovoj ppoekt<br />
e sopabotka<br />
we|u<br />
Ministepstvoto za<br />
zewjodelstvo,<br />
{uwapstvo i<br />
vodostopanstvo na<br />
Makedonija, Vladinata<br />
slu`ba za zewji{te i<br />
uppavuvawe so vodi od<br />
{u wi vo ppivatna i dp`avna sopstve<br />
nost, a vo Novake iwa<br />
zew ja isklu~ivo vo ppivat<br />
na sopstvenost, ve -<br />
li Kipil Leopgievski,<br />
ko opdinatop na ppo -<br />
ek tot ppi Ministep<br />
stvoto za zew jodelstvo,<br />
{uwapstvo<br />
i vodostopanstvo.<br />
„Ova se ppi~inite<br />
za izbop na po vp {i -<br />
ni te. Konstatipav -<br />
we deka site se so -<br />
o~uvaat so nepas~iste<br />
ni iwotno-nasledni<br />
ppo cesi, denacionali za -<br />
ci ja i apondacija”, veli Le -<br />
op gievski.<br />
Spoped ppvi~nite soznanija od ovoj<br />
Xolandija (DLG), kako<br />
i xolandskata<br />
opganizacija za<br />
pazvoj (SNV<br />
Makedonija).<br />
Pi{uva:<br />
Berta Kitinska<br />
ppoekt, 35% od ispitanicite se postapi od 65<br />
godini, na 50% od niv glaven izvop na ppixod<br />
iw e penzijata, 68% obpabotuvaat zewja, 16%<br />
voop{to ne ja obpabotuvaat, kaj 37% zewjodelstvoto<br />
iw e glaven izvop na egzistenijca. Isto<br />
taka, 56% aplicipale za subvencii i 23% od<br />
niv se ~lenovi na nekoja asocijacija. Po otkpivaweto<br />
na ovie i na wnogu dpugi ppoblewi }e se<br />
ppistapi kon nivno pe{avawe za da se pottikne<br />
pupalniot i zewjodelskiot pazvoj, velat koopdinatopot<br />
Leopgievski i ppoekt-wenaxepot na<br />
opganizacijata DLG, Xil Kipeps od Xolandija.<br />
Internet-podatoci za vremenska prognoza<br />
Doznajte<br />
kakvo vreme<br />
n# o~ekuva?<br />
Pi{uva:<br />
Berta Kitinska<br />
Nikoj ne wo`e stoppocentno da ja ppedvidi vpewenskata<br />
ppognoza vo slednite wesec ili dva, no postojat<br />
intepnet-poptali koi davaat infopwacii za<br />
vpeweto vo slednite pet do petnaeset dena. Bidej}i<br />
vakvite infopwacii vi se neopxodni za planipawe na aktivnostite<br />
ppi zewjodelskoto ppoizvodstvo, ppepopa~uvawe<br />
da se konsultipate so napednite oficijalni sajtovi ili veb<br />
stpanici za da doznaete dali }e vpne ili }e bide ppewnogu<br />
toplo.<br />
1. Sajtot http://www.meteo.gov.mk e oficijalnata veb-stpanica<br />
na Yppavata za xidpoweteopolo{ki paboti, koj poseduva<br />
podatoci za vpewenskata ppognoza vo Makedonija. Igop<br />
Swilev dolgo vpewe gi sledi vpewenskite ppognozi na intepnet<br />
i potvpduva deka infopwaciite za vodostojot, vetepot,<br />
do`dot, sonceto, gpwotevicite i najavite za<br />
eventualno nevpewe na sajtot na YXMR se najto~ni. Pokpaj<br />
ovoj nacionalen sajt, iwa i globalen sajt za vpewe, koj nudi<br />
wo`nost za ppovepka na infopwaciite na wakedonski jazik.<br />
2. Na veb-stpanicata http://www.wunderground.com wo`e da<br />
se dobijat podatoci za tewpepatupata, ppedviduvawa za toa<br />
kolkavo koli~estvo do`d i kolkav e ppocentot na vepojatnosta<br />
deka }e vpne do`d. Tuka wo`e da se pogledne i apxivata<br />
na podatoci za sekojdevnata vpewenska ppognoza vo<br />
poslednite deset godini.<br />
3. http://www.weather.com<br />
Ovoj poptal nudi<br />
wo`nost da dobiewe<br />
podatoci za vpeweto vo<br />
slednite petnaeset<br />
dena, kako i infopwacija<br />
za vpne`i na sneg i<br />
do`d za slednite tpi<br />
do ~etipi dena za Skop -<br />
je.
ALRONOVOSTI<br />
Proizvodstvoto na hrana mora da se duplira do 2050 godina<br />
Svet<br />
Svetskoto ppoizvodstvo na xpana }e wopa da se<br />
duplipa do 2050 godina za da se izbegne pizikot od<br />
snewuvawe i visoki ceni koi bi ja zagpozile we-|u -<br />
na podna stabilnost, se veli vo politi~kiot dokuwent<br />
za zewjodelstvo od Sawitot na L8 (gpupata osuw<br />
pazvieni dp`avi). Londonskite wediuwi velat deka<br />
na sledniot sostanok na L8 vo italijanskiot gpad<br />
Tpeviso }e se sobepat winistpite za zewjodelstvo<br />
od SAD, Kanada, Japonija, Lepwanija, Velika Bpitanija,<br />
Fpancija, Italija i Rusija. Mi na to go di{ ni -<br />
ot sostanok be{e odp`an vo Japonija, a povodot<br />
be {e nagliot popast na cenite na xpana, {to dovede<br />
do neped vo wnogu zewji. „Ppa{aweto za stabilnosta<br />
na cenite e klu~no za svetskata sigupnost vo ppe -<br />
xpa na”, se veli vo izve{tajot i se zaklu~uva deka e<br />
ne opxodno bpzo zgolewuvawe na zewjodelskoto ppo -<br />
izvodstvo vo zewjite vo pazvoj.<br />
Zewjodelci ppoizveduvajte u{te pove}e?<br />
Namaluvawe na emisijata na<br />
gasovi vo zemjodelstvoto<br />
Svet<br />
Nawaluvaweto na ewisijata na gasovi koi go<br />
ppedizvikuvaat efektot staklena gpadina wo`e da<br />
se powogne so ubla`uvawe na vlijanieto na kliwatskite<br />
ppoweni, tvpdat ekspeptite. Tie povikuvaat<br />
zewjodelskiot sektop da se stavi vo centapot<br />
na tekovnite ppegovopi na nivo na Obedinetite<br />
nacii vo vpska so kliwatskite ppoweni. Dokolku se<br />
saka da se postigne celta za ubla`uvawe i ppilagoduvawe<br />
na kliwatskite ppoweni, we|unapodnite<br />
ppegovopi wopa da gi vklu~at i ppa{awata od<br />
zewjodelstvoto, se naveduva vo dokuwentot na<br />
Me|unapodnot institut za istpa`uvawe „Politika<br />
na xpanata”. Dokuwentot naglasuva deka kliwatskite<br />
ppoweni }e vlijaat na zewjodelstvoto, no<br />
postoi „zna~ajna neizvesnost” za toa kade }e se<br />
wanifestipaat i kolku sepiozni }e bidat efektite.<br />
Spoped @epald Nelson, sektopot zewjodelstvo<br />
ispu{ta 14 ppocenti od vkupnite ewisii na<br />
gasovi-ppedizvikuva~i na efektot staklena gpadina.<br />
Da ja<br />
za~uvawe<br />
zewjata<br />
Zakon koj gi tera selanite da se<br />
{koluvaat<br />
Xpvatska<br />
Xpvatska, ovaa godina, tpeba da dobie nov zakon za dp`avna<br />
poddp{ka vo zewjodelstvoto kakov {to va`i vo zewjite vo<br />
Evpopskata Ynija. Noviot ppedlog-zakon za poddp{ka ppedizvika<br />
wnogu polewiki we|u selanite. Najwnogu kowentapi<br />
ppedizvika ~lenot na ppedlog-zakonot spoped koj site koi }e<br />
ppiwat pove}e od 36.000 kuni subvencii na godi{no nivo }e<br />
wopa da powinat odpeden bpoj ~asovi vo edukacija. Toj ppedlogzakon,<br />
veli Dpa`enka Lutzwiptl od Xpvatskiot zavod za<br />
zewjodelsko-sovetodavna slu`ba ppi Osije~ko-bapanjskata<br />
op{tina, bil vo soglasnot so zakonite za subvencii na zewjite<br />
od Evpopskata Ynija. „Poznat e ppiwepot so Slovenija, kade<br />
{to sekoj zewjodelski ppoizveduva~, vo zavisnost so koe<br />
ppoizvodstvo se zaniwava, wopa da powine odpeden bpoj ~asovi<br />
so svojot zewjodelski sovetnik odgovopen za negovoto<br />
ppoizvodstvo. Isplatata na dp`avnite subvencii zavisi od<br />
potvpdata {to podocna }e ja dobie. Vo sppotivno, }e wopa da<br />
gi vpati subvenciite. Toa newa da bide fapsa kako {to wislat<br />
nekoi”, objasnuva Lutzwiptl. Taa naveduva deka sovetnicite se<br />
dlaboko pazo~apani od odzivot na selanite za svojata<br />
edukacija, odnosno na bpojnite stpu~ni ppedavawa. Dupi i<br />
pefepentniot ppinos, koj spoped sega{niot zakon za pottiknuvawe,<br />
wopa da se ostvapi, no ne gi wotivipa selanite da<br />
se educipaat. „Spoped noviot Zakon za ostvapuvawe na<br />
dp`avnite subvencii, pove}e ne e potpebno da se ostvapat<br />
pefepentni ppinosi, dupi i kopistewe na deklapipano sewe,<br />
tuku selanite so pove}e od 36.000 kuni subvencii godi{no<br />
}e wopa da odat na edukacija. Toa se kosi edno so dpugo. Od<br />
edna stpana, ne e zadol`itelno da se ostvapat odpedeni<br />
ppoizvodni ppinosi, a od dpuga stpana wopa da se odi na<br />
edukacija. Se sweta deka noviot zakon pove}e }e odgovapa na<br />
we{etapite, a ne i na vistinskite zewjodelski ppoizveduva~i”,<br />
veli Slavko Novakovi}, ppetsedatel na Zdpu`enieto<br />
na zewjodelski sewejni stopanstva i dodava deka, popadi subvenciite,<br />
vo sistewot }e vleze i sekoja livada, pasi{te, kpavi<br />
i sli~no. So ovoj na~in na subvencionipawe }e otpadnat<br />
pove}e od polovina kopisnici na dp`avna poddp{ka.<br />
8 | MOJA ZEMJA
Mlekarite ja tu`at<br />
firmata „Ka-Milk"<br />
Xpvatska<br />
Zlatko Vp{ak od selo [alawunovac e<br />
eden od 99-te ppoizveduva~i na wleko<br />
koi ja tu`at fipwata „Ka-Milk” na<br />
Op{tinskiot sud vo Kpi`evci popadi<br />
dolg od dva wilioni kuni. Ppetxodno<br />
iwalo wnogu obidi od stpana na advokatot<br />
Vladiwip Lpedeq da pospeduva we|u<br />
sopstvenicite na fipwata i ppoizveduva~ite<br />
na wleko. „Za `al, ne uspeavwe,<br />
bidej}i sopstvenicite i pokpaj vetuvawata,<br />
ne poka`aa dobpa volja da gi isplatat<br />
dolgovite. Po wnogute obidi,<br />
podnesovwe tu`ba so vepba deka }e<br />
bidat sankcionipani i deka wlekoppoizvoditelite<br />
}e dobijat papi”, veli<br />
Lpedeq, ppiznavaj}i deka dosega nitu<br />
eden ppedwet newal tolku golew bpoj<br />
tu`bi. Odpedeni ppoizveduva~i bapaat<br />
od nekolku iljadi do 100.000 kuni.<br />
Vp{ak, popadi dolg od stotina iljadi<br />
kuni, wopa da gi ppodade site 15 wolzni<br />
kpavi i pogolewiot bpoj junici, bidej}i<br />
ne wo`e da gi xpani.<br />
Proizveduva~ite na mleko bez pari za<br />
otplata na kreditite<br />
Xpvatska<br />
Pove}ewese~nite ppegovopi so wlekapskata industpija i Ministepstvoto<br />
za zewjodelstvo na Xpvatska okolu otkupnata cena na<br />
dowa{noto wleko gi dovede ppoizveduva~ite pped novo isku{enie. Novata<br />
cena koja se ppeswetuva spoped tpowese~niot pposek na ceni na<br />
wlekoto vo zewjite od Evpopskata Ynija dovede wnogu dowa{ni sto~api<br />
do ppopast, zatoa {to tie zewaat golewi kpediti so cel da gi osovpewenat<br />
fapwite i da go zgolewat bpojot na wolzni kpavi. Za ova gi<br />
poddp`uva i dp`avata za da ja osigupa konkupentnosta na pazapot, no<br />
so novata ppeswetka, cenata zna~itelno e padnata, a na isplatnite<br />
listi za wleko, winatiot wesec, papite se nawalile za edna tpetina.<br />
„Se nosat wepkite kako da swe vo Ynijata, a ne se vodi swetka deka swe<br />
kpeditno zadol`eni, uslovite za ppoizvodstvo se wnogu pote{ki za<br />
pazlika od onie na evpopskite ppoizveduva~i na wleko. Minatiot<br />
wesec dobiv dupi 9.000 kuni powalku za ppodadenoto wleko, a vo<br />
kpedit suw do gu{a i gi ppeskoknuvaw pla}awata za patite. Ja<br />
zgolewiv fapwata za 50 wolzni gpla, no ne go gledaw izlezot”, veli<br />
Igop Kel~ec, wlad ppoizveduva~ na wleko. Ogop~eni swe od<br />
wlekapskata industpija, koja ja iskopisti situacijata da gi ppepolovi<br />
fabpi~nite ppewii, zadavaj}i te`ok udap na dowa{nite ppoizveduva~i.<br />
Tie, za litap ppedadeno wleko sega dobivaat i do 50 lipi (4<br />
denapi) powalku, a isto taka dp`avata ne gi podwipi subvenciite za<br />
wleko, za pastitelno ppoizvodstvo i za wolznite kpavi.<br />
Od ppotestot na<br />
xpvatskite<br />
wlekoppoizvoditeli<br />
Dr`avnata intervencija ja simna cenata na p~enicata<br />
Spbija<br />
Ministepstvoto za tpgovija na Spbija, ppeku dp`avnite<br />
stokovi pezepvi, pu{ti vo ppowet (vo vid na pozajwica)<br />
50.000 tona wepkantilna p~enica. So toa vlijae{e na pad -<br />
ot na cenata na ovaa `itapka. Jasno e deka ovaa p~enica,<br />
velat vo Ministepstvoto za tpgovija, newa da zavp{i vo<br />
na{ite welnici i vakvata ppaktika so pezepvi }e ppekine.<br />
Pped ovoj neppowislen poteg, bidej}i na lagep iwa 900.000<br />
tona, cenata na p~enica bila 12, odnosno 12,50 dinapi. Taa,<br />
po intepvencijata, padna na 10,50 dinapi po kilogpaw.<br />
Sopstvenicite na s# u{te neppodadenata p~enica<br />
o~ekuvaat da se pottikne izvozot na zpno i da se nawalat<br />
dp`avnite zalixi.<br />
MART 2009 | 9
TOP TEMA<br />
Klimatski promeni<br />
Zakana i wo`nost za<br />
Vlo`uvaweto vo<br />
zemjodelstvoto e<br />
najrentabilnata merka<br />
za klimatskite<br />
promeni, bidej}i<br />
pridonesuva mnogu<br />
pove}e i sozdava mnogu<br />
drugi pridobivki<br />
Klimatskite promeni<br />
Zewjodelskite i {uwapskite aktiv nos -<br />
ti dipektno zavisat od dobpite eko -<br />
lo{ ki i kliwatski uslovi i zatoa, vo<br />
go lewa wepa, se izlo`eni na kliwatski<br />
ppo weni. Tie }e vlijaat vpz kapacitetot<br />
na zewjodelstvoto za obezbeduvawe<br />
xpana, sto~na xpana, vlakna, enepgija i<br />
ekosistewi. Postojat dokazi deka kliwatskite<br />
ppoweni vlijaat vpz zewjodelstvoto.<br />
Sodp`inata na {e}ep vo<br />
vin skoto gpozje vo Alzas e zgolewena vo<br />
po slednite godini popadi povisokite<br />
tewpepatupi. Neodawne{nite ne vpe wi -<br />
wa ppedizvikaa poplavi i po`api uni{ -<br />
tu vaj}i gi kultupite, a pekopdno vi -<br />
sokite tewpepatupi, vo nekoi delovi od<br />
Evpopa, povpzani so kliwatskite ppo we -<br />
ni, iwaat u`asni efekti vpz vodosnabduvaweto<br />
i ppinosite. Ponatawo{nite<br />
ppocenki poka`uvaat deka kliwatskite<br />
ppoweni zna~itelno }e vlijaat vpz<br />
koli~estvoto do`dovi, dostapnosta na<br />
vodata, poka~enite tewpepatupi, pogo -<br />
le wiot ppitisok od {tetnici i bo les -<br />
ti kaj `ivotnite. Toa }e dovede do<br />
zna ~ajni ppoweni vo uslovite za zew jo -<br />
Pi{uva:<br />
Ingrid Ridberg,<br />
Federacija na {vedski farmeri,<br />
Brisel i EU ekspert SFARM proekt<br />
del stvo vo Evpopa i vo svetot. Nekoi<br />
oblastite }e iwaat kopist od ovie ppo -<br />
we ni, a nekoi u`asno }e stpadaat.<br />
Se ppocenuva deka, osobeno ju`na Ev -<br />
po pa, }e bide pogodena od wnogu visoki<br />
let ni tewpepatupi, kako i nedostig na<br />
vo da, {to }e vlijae i vpz kvalitetot na<br />
`i v otot vo ovie pegioni. Vepojatno le -<br />
tu valcite na Meditepanot }e wopa da<br />
ba paat dpugi westa za opu{ten i udoben<br />
od wop, bidej}i vo ovie oblasti }e bide<br />
ppe `e{ko. „Nova piviepa” wo`e da bide<br />
du pi i skandinavskiot bpeg, bidej}i<br />
ovoj pegion vepojatno }e iwa kopist od<br />
po toplite tewpepatupi. Ne sawo popa -<br />
di izgledite za zgolewen tupizaw, tuku<br />
i zapadi wo`nosta za pogolewo zew jo -<br />
del sko ppoizvodstvo popadi poblagata<br />
kli wa.<br />
Kliwatskite ppoweni se globalno<br />
ppa {awe koe }e vlijae vpz zewjodelst -<br />
vo to na nacionalno i pegionalno nivo.<br />
Ovaa kapta, zewena od intepnet stpani -<br />
ca ta na Evpopskata kowisija, go po ka `u -<br />
va ppoektipanoto vlijanie na kli watskite<br />
ppoweni vo pazli~ni pegio ni na<br />
EY.<br />
[to gi predizvikuva klimatskite<br />
promeni?<br />
Niz istopijata na planetata, kliwata<br />
se wenuvala na dpawati~ni na~ini od<br />
ppi podni ppi~ini. Ona po {to ova vpe -<br />
we se pazlikuva od winatoto e ~o ve ko -<br />
vo to vlijanie vpz ovie ppoweni i vpz<br />
bp zinata so koja se javuvaat. Nau~nite<br />
do kazi poka`uvaat deka koncentpacii -<br />
te na jaglepod-dioksid vo atwosfepata,<br />
so industpijalizacijata, se zgoleweni<br />
zna ~itelno. Ova glavno se dol`i na<br />
upot pebata na fosilnite gopiva vo<br />
gpe eweto, industpijata i tpanspoptot.<br />
Ka k o pezultat, koncentpaciite na jagle<br />
pod dioksid se zgoleweni za okolu<br />
30% od ppedindustpiskiot pepiod.<br />
Metanot, koj e u{te posilen stakle -<br />
ni~ ki gas od jaglepodniot dioksid, se<br />
zgo lewi za 150% od ppedindustpiskiot<br />
pepiod. Ova e popadi aktivnosti kako<br />
in tenzivnoto sto~apstvo, pazgpaduva -<br />
we to na otpadot vo deponiite, pazgpa -<br />
du vaweto na opganskite watepii i<br />
go pewe na biowasata.<br />
Spoped ~etvptiot izve{taj na Me |u -<br />
vla diniot panel za kliwatski ppoweni<br />
(MPKP e nau~no we|uvladino telo fop -<br />
wi pano od Svetskata weteopolo{ka opga<br />
nizacija (SMO) i od Ppogpawata za<br />
`i votna spedina na Obedinetite na -<br />
cii (P@SON) i iwa za cel da iw obez be -<br />
di na nositelite na odluki i dpugite<br />
za intepesipani za kliwatskite ppo we -<br />
ni objektiven izvop na infopwacii za<br />
kliwatskite ppoweni), zewjodelstvoto<br />
e odgovopno za 13.5% od svetskite ant -<br />
po pogeni stakleni~ki gasovi, glavno<br />
ppe ku ppoizvodstvo na wetan i azoten<br />
ok sid. Metanot se ppoizveduva od dige -<br />
stiv nite ppocesi kaj stokata i skladipa<br />
noto apsko |ubpe, a azotniot oksid<br />
glav no doa|a od opganskite i winepalni<br />
te azotni |ubpiva i od ppipodnite<br />
10 | MOJA ZEMJA
zemjodelstvoto<br />
ewi sii od po~vata. Me|utoa, vo EY ppo -<br />
iz vodstvoto na ovie gasovi e og p a ni ~e -<br />
no i opa|a. Vo wowentov, okolu 9% od<br />
vkup nite ewisii na stakleni~ki gasovi<br />
vo EY doa|aat od zewjodelstvo (pad od<br />
11% vo 1990). Vo idnina, ewisiite od<br />
zew jodelstvoto vepojatno ponatawu }e<br />
pa |aat kako pezultat na sé pogolewiot<br />
ppi tisok od op{testvoto i visokite<br />
ce li na EY za nawaluvawe na ewisiite.<br />
[to mo`e da se napravi -<br />
prisposobuvawe i ubla`uvawe?<br />
Lenepalnata stpategija, globalno i nacio<br />
nalno, e da se nawalat ewisiite na<br />
stak leni~ki gasovi. Akciite vklu ~u va -<br />
at postavuvawe celi za koli~inata na<br />
ewisiite, zgolewena enepgetska efi -<br />
kas nost i zgolewena upotpeba na izvopi<br />
na obnovliva enepgija. EY winatata godi<br />
na donese svoj paket za kliwa i enep -<br />
gi ja, {to zna~i deka do 2020, EY wopa da<br />
gi nawali ewisiite na stakleni~ki ga -<br />
so vi za 20%, da ja zgolewi enepgetskata<br />
efi kasnost za 20% i upotpebata na obnov<br />
liva enepgija za 20% i osobeno biogo<br />
pivata vo tpanspoptniot sektop za<br />
10%. Na 1 appil EY ja objavi svojata paw -<br />
ka (bela kniga) za toa kako Evpopa tpeba<br />
da se ppisposobi na kliwatskite ppo -<br />
we ni. Knigata se fokusipa na toa da ja<br />
in tegpipa kliwata vo site tekovni po -<br />
li tiki na ppiwep Zaedni~kata zew jo -<br />
del ska politika i }e gi nadopolnuva i<br />
ko opdinipa akciite na nivo na zewji-<br />
~len ki.<br />
Zewjodelstvo tpeba i da gi ubla`i i<br />
da se ppisposobi na kliwatskite ppo -<br />
we ni. Popadi biolo{kite ppocesi na<br />
koi se potpipa zewjodelstvoto, postojat<br />
ogpani~uvawa na toa kolku zewjodelstvoto<br />
wo`e da gi nawali ewisiite.<br />
Bidej}i se o~ekuva pobapuva~kata za<br />
Зимски врнежи од<br />
дожд (поплави)<br />
Морско ниво<br />
Пожешки и посуви<br />
лета<br />
Приноси, опсег на<br />
култури<br />
Температура<br />
Годишни врнежи<br />
од дожд,<br />
достапност на вода<br />
Ризик од суша,<br />
топлотен шок<br />
Приноси<br />
Погодни области<br />
за култури<br />
xpana i enepgija da paste, toa zna~i<br />
deka zewjodelskata ppoduktivnost wopa<br />
da se zgolewi. Taka, vsu{nost, ewisiite<br />
od zewjodelstvoto se o~ekuva da pastat.<br />
Se pak, iwa wnogu wepki vo zewjodelst -<br />
vo to za da se ogpani~i negovoto negativ<br />
no vlijanie. Na ppiwep, zgolewuvawe<br />
na upotpebata na obnovliva enepgija,<br />
po dobpo uppavuvawe so apskoto |ubpe i<br />
ppo wena na wetodite na sto~apewe itn.<br />
Zew jodelstvo }e wopa da bide podgot ve -<br />
no za ppowenite {to doa|aat i zatoa,<br />
zew jodelcite tpeba da se dobpo infop -<br />
wi pani za posledicite od kliwatskite<br />
ppo weni za da wo`at, na ppiwep, da iz be -<br />
pat pazli~ni ili novi kultupi, novi pa -<br />
si stoka i da kopistat podobpi wetodi<br />
na uppavuvawe so vodite. Isto taka tpe -<br />
ba da iwa i dovolno bezbednosni wpe`i<br />
i sistewi na osigupuvawe za zewjodelcite.<br />
Kako zaklu~ok, ova zna~i deka wo -<br />
pa da se donesat politiki za zew jodelstvo.<br />
Vo tekovnite pazgovopi za bu -<br />
xetot na EY ova wo`e da bide apguwent<br />
za zadp`uvawe ili dupi i zgolewuvawe<br />
na buxetot za zewjodelstvo.<br />
Zewjodelstvoto iwa golewa wo`nost<br />
da ppidonese za pe{avawe na kliwat -<br />
ski te ppoweni. Ppeku ppoizvodstvo na<br />
ob novliva enepgija i enepgija ppijatna<br />
za kliwata od enepgetski kultupi, osta<br />
toci od kultupi kako slawa i apsko<br />
|ub pe, zewjodelstvoto wo`e da dade zna -<br />
~aen ppidones. Isto taka wo`no e da se<br />
skladipa jaglepodot vo zewjata (zapobuvawe<br />
na jaglepodot), a i svetskite {uwi<br />
iwaat ogpowen potencijal.<br />
Морско/езерско ниво<br />
Невремиња, поплави<br />
Пожешки и посуви лета<br />
Сезони на одгледување<br />
Потенцијал на култури<br />
Штетници<br />
Топење на мразот во<br />
поларните области<br />
Зимски врнежи од<br />
дожд (поплави)<br />
Летни врнежи од дожд<br />
Ризик од суша<br />
Ризик од ерозија на<br />
земјиште<br />
Должина на сезона на<br />
одгледување<br />
Приноси и опсег на<br />
култури<br />
Mnogu zewjodelski opganizacii, kako<br />
ev popskata zewjodelska opganizacija<br />
Ko pa Ko`ega i we|unapodnata IFAP,<br />
ppi donesuvawe odluki, napopno pabotat<br />
na ppobivawe na zewjodelstvoto,<br />
vi soko na agendata za kliwa. Dosega ne -<br />
koi pazgovopi i dokuwenti ne go zewaa,<br />
ce losno, ppedvid potencijalot na zew -<br />
jo delstvoto za ubla`uvawe na kliwat -<br />
ski te efekti, a i ne ja pazbipaat<br />
wul tifunkcionalnosta na zewjodelst -<br />
vo to. Iwa izve{tai koi poka`uvaat deka<br />
vlo `uvaweto vo zewjodelstvoto e naj -<br />
pen tabilnata wepka za kliwatskite<br />
ppo weni, bidej}i zewjodelstvoto ppido -<br />
ne suva wnogu pove}e i sozdava wnogu<br />
dpu gi ppidobivki. Zewjodelstvoto ne<br />
sa wo {to go snabduva svetot so xpana,<br />
sto~ na xpana, vlakna i enepgija, no i<br />
eko sistewi i pupalen pazvoj i tuka le -<br />
`at vistinskite wo`nosti za ozelenuva<br />
we na ekonowijata.<br />
Vo dekewvpi godinava, po Kjoto, }e<br />
iwa we|unapodni ppegovopi za kliwata<br />
vo Kopenxagen. O~ekuvawata od ovie<br />
paz govopi se golewi, t.e. se o~ekuva<br />
svet skata zaednica da postigne nov i<br />
aw biciozen dogovop, a wnogu Vladi ja<br />
sta vaat kliwata kako nivni vpven ppio<br />
pitet. Ppegovopite za kliwata }e se<br />
slu ~uvaat za vpewe na {vedskoto ppet -<br />
se datelstvo so EY i zatoa kliwata e<br />
ppi opitet za [ve|anite. ]e bide wnogu<br />
va` no ovie ppegovopi ppavilno da ja ze -<br />
wat ppedvid ulogata na zewjodelstvoto<br />
vo kliwatskite ppoweni.<br />
MART 2009 | 11
INTERVJY<br />
Jordan Kuzmanovski, direktor na Agencija za pottiknuvawe na razvojot vo zemjodelstvoto<br />
Poblisku do zemj<br />
Sovetnikot mu pomaga<br />
na zemjodelecot vo<br />
celokupniot proces na<br />
rabotewe so soveti.<br />
I mislam deka sme bez<br />
konkurencija vo ovaa<br />
oblast, posebno zatoa<br />
{to zemjodelcite ne<br />
pla}aat za uslugata<br />
{to ja dobivaat<br />
Razgovaral:<br />
Todor Stoj~evski<br />
Diplomiraniot in`iner<br />
agronom Jordan Kuzmanovski,<br />
ve}e edna godina, e na ~elo na<br />
Agencijata za pottiknuvawe<br />
na razvojot vo zemjodelstvoto.<br />
Ovoj lozaro-ovo{tar od<br />
Bitola, prvoto svoe vrabotuvawe<br />
go imal vo grade`na<br />
kompanija, a od 1999 godina,<br />
stanuva profesor po<br />
zemjodelski predmeti vo<br />
srednoto zemojdelsko<br />
u~ili{te „Kuzman [apkarev”.<br />
Od pred nekolku godini go<br />
nazna~uvaat za direktor na<br />
ova sredno u~ili{te, a ovoj<br />
pedesetgodi{en bitol~anec,<br />
rodum od selo Ramna, funkcijata<br />
direktor na APRZ ja<br />
sfa}a kako mo`nost za nejzino<br />
etablirawe vo op{testvoto i<br />
u{te pogolemo dobli`uvawe<br />
do zemjodelcite<br />
Koga i kako e formirana<br />
Agen cijata za pottiknuvawe na<br />
raz vojot vo zemjodelstvoto?<br />
- Agencijata, ppvpat, e osnovana<br />
vo 1998 godina. Desetina godini<br />
po docna, vo nea pabotat 138 lica.<br />
Od niv, 105 se sovetnici (diplowipa<br />
ni agponowi i sto~api), koi se<br />
po deleni vo {est pegionalni centpi<br />
Bitola, Tetovo, Skopje, Kuwa -<br />
no vo, [tip i Stpuwica. Pod ovie<br />
pe gionalni centpi iwa u{te 30 pa -<br />
bot ni edinici i 29 dispepzipani<br />
kan celapii na Agencijata.<br />
Neli mislite deka vakvata<br />
go lema razgranetost pretsta -<br />
vu va prepreka za normalno<br />
funk cionirawe na edna institu<br />
cija?<br />
- Nappotiv, toa zna~i poblisku<br />
do zewjodelecot, odnosno navpewe -<br />
no infopwipawe za site potpebi<br />
na zewjodelcite. Intepesno e toa<br />
{to glavnata kancelapija na APRZ<br />
e locipana vo Bitola i ova e edinstvena<br />
javna institucija koja ne se<br />
nao|a vo glavniot gpad na Makedonija.<br />
Lokacijata e izbpana popa -<br />
di toa {to pe~isi 80% od ob pabotlivata<br />
povp{ina vo zewjava e vo<br />
pe lagoniskiot pegion. I ovoj fakt,<br />
lo cipanosta na institucijata<br />
nad vop od Skopje, e ppednost zatoa<br />
{to kako opganizacija iwawe po go -<br />
lew i podipekten nadzop nad slu -<br />
~u vawata vo sektopot zew jodelstvo.<br />
Isto taka, ova ne ppetstavuva<br />
ppoblew za kowunikacija so cent -<br />
pal nite vlasti, tuku se pogolewo<br />
ppo dlabo~uvawe na sopabotkata<br />
so pesopnoto Ministepstvo za zew -<br />
jo delstvo, {uwapstvo i vodo sto -<br />
pan stvo i so Vladata na Republika<br />
Ma kedonija.<br />
12 | MOJA ZEMJA
odelcite<br />
Spisanieto „Moja Zewja” dobi Blagodapnica za<br />
u~estvo vo akcijata za kalewewe - „Oblagopoduvawe<br />
na divata kpu{a - Lopnica vo Mapiovo” od Agencijata<br />
za pottiknuvawe na pazvojot vo zewjodelstvoto vo<br />
Republika Makedonija.<br />
Kako va{ite sovetnici doa|aat do zemjodelcite ili<br />
kako im pomagaat na terenot?<br />
- Sekoj sovetnik od Agencijata, od site pabotni edinici,<br />
pod gotvuva plan ppogpawa za toa {to }e paboti napednata ne -<br />
de la i dostavuva izve{taj za toa {to go spabotil izwinatata<br />
ne dela. Taka tie, vo tekot na nedelata, najwalku edna{ ili dvapa<br />
ti (po potpeba i pove}e) doa|aat vo kontakt so zewjodelcite.<br />
Osven toa, kancelapiite vo pabotnite edinici sekoga{ se do -<br />
stap ni za zewjodelcite. Tpetiot na~in na kontaktipawe we|u<br />
so vetnicite i zewjodelcite e na tepen (na lice westo) kade<br />
za edni~ki pazgovapaat za ppoblewite, dilewite i idejate za<br />
zew jodelska aktivnost.<br />
[to dobiva zemjodelecot od va{ata institucija?<br />
- Bidej}i swe sovetodavno telo, toj dobiva soveti za toa da -<br />
li da po~nuva odpedena aktivnost vo zewjodelstvoto, so kakvi<br />
us lovi se soo~uva, stpu~na powo{ okolu analiza pped i vo te -<br />
kot na paboteweto na zewjode -<br />
l ecot. Ednostavno, sovetnikot<br />
wu powaga na zewjodelecot vo<br />
celokupniot ppoces na pa bo -<br />
te we so soveti. I zasega, wislaw<br />
deka swe bez konkupencija<br />
vo ovaa oblast, posebno zatoa<br />
{to zewjodelcite ne pla}aat<br />
za uslugata {to ja dobivaat.<br />
Nie swe buxetska institucija<br />
so obvpska da go pottiknuva<br />
paz vojot na zewjodelstvoto.<br />
Kako se spravuvate so na -<br />
pli vot na zemjodelci vo<br />
ovoj period na aplicirawe<br />
za subvencii?<br />
- Agencijata, celosno, iw<br />
po waga na zewjodelcite vo ppoce<br />
sot na aplicipawe za dobiva<br />
we dp`avna poddp{ka. Zew -<br />
jodelcite, so powo{ na so ve t -<br />
nicite, povtopno bes plat no,<br />
gi potpolnuvat site po t pebni<br />
fopwulapi za dobiva we papi.<br />
Isto taka tvpdaw de ka zew jo -<br />
del cite se zadovol ni od ppifa<br />
tenosta i od uslu gi te {to<br />
gi dobivaat vo na {a ta institu<br />
cija.<br />
Powo{ i za zewjodelcite<br />
i za ovo{kite<br />
Momentalno se nao|ame vo bitolskiot del<br />
na Mariovo, vo seloto na Kale{ An|a - Stara -<br />
vina. Zo{to sproveduvate akcija za obla go -<br />
ro duvawe na okolinata?<br />
- Ppegolewata li~na `elba za oblagopoduvawe na<br />
divata kpu{a „Lopnica”, koja ja iwa vo izobilstvo<br />
vo ovoj kpaj, be{e wotivot APRZ da ppistapi kon<br />
pealizipawe na ovaa akcija. Taa zapo~nala pped 45<br />
godini, a denes za ppvpat, Agencijata povtopno go<br />
ppodol`uva oblagopoduvaweto na ppipodata. So<br />
woite sovetnici - diplowipani in`inepi, zaedno<br />
so u~enici od spednoto u~ili{te, studenti od Fakultetot<br />
za zewjodelski nauki i xpana od Skopje i<br />
so we{tanite, uspeavwe da oblagopodiwe nad<br />
2.000 divi kpu{i za dva dena. Po~navwe vo Stapavina,<br />
Zovi}, Budiwipci i Lpade{nica (seloto na<br />
Itap Pejo), no toa ne zna~i deka slednata godina<br />
newa da ja pealizipawe akcijata na dpuga lokacija<br />
vo zewjava. Akcijata za kalewewe<br />
ja powognaa wnogu<br />
sponzopi (REK Bitola, Napodna<br />
texnika, stovapi{te<br />
Koswos, suvowesnata industpija<br />
[epovski, Kandiko<br />
(wagacin za xpana), Institut<br />
za sto~apstvo, wnogu dpugi<br />
fipwi i individualni zewjodelci.<br />
Vo ovaa oblast suw kalewel<br />
i ppetxodno, kako ppofesop<br />
vo spednoto u~ili{te. Slobodno<br />
velaw deka suw iwal<br />
golewa uspe{nost od 95% zafatenost<br />
na kalewite, koi<br />
ovaa godina, ve}e se podni za<br />
ppvpat. Se nadevaw i o~ekuvaw<br />
u{te pogolew ppocent na<br />
zafatenost od ovaa akcija, a<br />
podnosta }e ja po~ustvuvawe<br />
po tpi godini.<br />
Akcijata iwa stopansko i<br />
ekonowsko, no pped se xuwano<br />
zna~ewe. So nea sakawe da<br />
ja nawaliwe wigpacijata od<br />
ovie oblasti, da sozdadewe<br />
uslovi za podobap `ivot na<br />
naselenieto, pazvoj na kpajot,<br />
da dadewe ppidones i da<br />
ka`ewe deka APRZ, zaedno so<br />
MZ[V i so Vladata, wisli na<br />
pazvojot na pupalnata spedina<br />
i deka taa spedina ne<br />
e zabopavena.<br />
MART 2009 | 13
ALENCIJA ZA POTTIKNYVAWE NA RAZVOJOT VO ZEMJODELSTVOTO<br />
Kalemewe divoraste~ki ovo{ki<br />
Od nerodno do rodno<br />
Vo zavisnost od debelinata na<br />
drvoto mo`e da se kalemat 1, 2 3,<br />
duri do 8 gran~iwa, a<br />
rastojanieto me|u niv treba da<br />
bide minimum 7 santimetri<br />
Kaleweweto po~nuva so kastpewe<br />
- ppo~istuvawe na dolnite<br />
gpan~iwa na ovo{kata. Po`elno<br />
e da se ostavi xpanilka zapadi<br />
pawnote`a na kopenot so kaleweniot del<br />
od ovo{kata {to se kalewi. Dpvceto se<br />
se~e i se podpawnuva kopata. Se zewa<br />
zdpavo kalew gpan~e, odnosno najdobpite<br />
papki od gpan~eto. Na nego se ppavi<br />
nadol`en ppav ppesek dolg 1.5 od debelinata<br />
na sawoto gpan~e. Kalew gpan~eto<br />
se stava vo 1% pastvop {e}ep i voda. Zawena<br />
za ovoj pastvop e plunkata (kalewapot<br />
go stava na jazikot). Se ppavi<br />
veptikalno zasekuvawe na kopata, a<br />
potoa se stava kalew gpan~eto pod kopata.<br />
Taa dobpo se vpzuva so wanila<br />
(konec). Na kpajot, so kalewapski vosok,<br />
se ppewa~kuvaat site otvopeni ppeseci<br />
ppi kaleweweto. Se ppewa~kuva konecot<br />
so koj se vpzuva, kako i vpvovite na kalew<br />
gpan~iwata.<br />
Kalew gpan~iwata, vo tekot na ziwskoto<br />
wipuvawe, se zewaat od sakanata<br />
sopta. Mopa da bidat zeweni od podna<br />
ovo{ka. Isto taka, wopa da bidat zeweni<br />
od stpani~nite nadvope{ni gpan~iwa na<br />
ovo{kata, koi vo vegetacijata, bile<br />
izlo`eni na sonce. Zna~i, da bidat<br />
dobpo sozpeani, isxpaneti i ne podolgi<br />
od 60 santiwetpi. Se vniwava da ne se zewaat<br />
gpan~iwa t.n. vodopii, kako i<br />
gpan~iwa od vnatpe{nosta na koponkata<br />
(stebloto na ovo{noto pastenie), veli<br />
diplowipaniot in`inep agponow Vasil<br />
Apostolov, sovetnik vo APRZ Radovi{.<br />
Kalew gpan~iwata se ~uvaat vo pesok,<br />
tpapovi i sandaci vo zasen~eno westo,<br />
kade {to newa ppisustvo na sonce. Se<br />
pokpivaat so 10 do 15 santiwetpi siten<br />
pesok ili stpugotini od dabovo dpvo, na<br />
koi, na izvesen pepiod, iw se dodava<br />
odpedena koli~ina voda (ppskawe) za<br />
odp`uvawe konstantna tewpepatupa i<br />
vla`nost se do denot na kalewewe. Pped<br />
sawiot den na kalewewe, kalewite tpeba<br />
da se ppovepat. Dokolku se ovenati,<br />
toga{ se stavaat vo voda za da se povpati<br />
tupgopot- nivniot vnatpe{en ppitisok<br />
na kletkite na kalew gpan~iwata.<br />
14 | MOJA ZEMJA<br />
1<br />
3<br />
5<br />
2<br />
4<br />
1. podpawneta kopa<br />
2. vwetnuvawe kalew gpan~e<br />
3. vwetano kalew gpan~e<br />
4. stegnati gpan~iwa do<br />
podlogata za podobpo<br />
ppifa}awe<br />
5. ppewa~kuvawe so<br />
kalewapski vosok
Za{tita vo lozarstvoto<br />
Efikasno ppotiv<br />
bolesti na lozata<br />
Pi{uva:<br />
Risto Ogwanov<br />
sovetnik vo APRZ - [tip<br />
Bez soodvetna xewiska za{tita na lozata ne wo`e da se zawisli ppoizvodstvoto<br />
na gpozje. Zgolewuvaweto na lozovite nasadi ja nawetnuva potpebata<br />
od pogolewo ppoizvodstvo na gpozje po edinica povp{ina. Za taa<br />
cel, potpebno e dobpo da se znaat bolestite i {tetnicite koi ja<br />
napa|aat lozata i kako efikasno da se sppe~at. Najzastapeni bolesti na lozata<br />
se pepelnicata, plawenicata, botpitisot, cpnata dawkavost i dpugi. Od {tetnite<br />
insekti najzastapeni se siviot i `oltiot wolec. Tpetipaweto ppotiv<br />
ovie bolesti wo`e da bide ppeventiva i toa e najdobpa wepka koga stanuva zbop<br />
za ppiwapni zapazi. Tpetipaweto se vp{i vo pove}e fenofazi. Ppvo, dol`ina na<br />
lastapite od 10 do 15 santiwetpi. Vtopo, tpetipawe pped cvetawe, posle<br />
ppecvetuvawe i potoa, sekoe napedno ppskawe, e na 15 dena od ppetxodnoto do<br />
po~etok na zpeewe na gpozjeto. Spedstvata za za{tita se kontaktni i sistewi~ni<br />
i zatoa wnogu bitno e da se vniwava na koncetpacijata na pastvopot za<br />
ppskawe. Aplikacijata se sppoveduva nautpo i popladne, a ne ppi ekstpewno visoki<br />
tewpepatupi bidej}i efektot }e se nawali. Od fungicidi, ppepopa~livo<br />
e da se kopistat folpet, pidowil, bajleton, antpakol, tilt, pubigan, cipaw,<br />
cineb, kaptan i dpugi. A od insekticidite, se kopistat decis, fenitpotion,<br />
xpowopel aktapa, suwicidin i dpugi. Ronilanot, suwileksot i kuwolanot se kopistat<br />
za za{tita od botpitis se kopistat.<br />
Plawenica na loza<br />
Za{tita na ovo{nite nasadi<br />
Sledete gi ovo{kite!?<br />
Toplata kliwa i vpne`ite vo<br />
izwinatiot pepiod iwaa povolno<br />
vlijanije vpz pojavata na bolesti i<br />
{tetnici. Zatoa, vo ovoj wesec,<br />
potpebno e da se sledat ovo{kite za<br />
navpeweno otkpivawe na pojavenite<br />
bolesti i {tetnici. Naj~esti<br />
bolesti koi wo`e da se spetnat vo<br />
na{ite kliwatski uslovi kaj<br />
jabol~estoto ovo{je se: kpastavosta,<br />
pepelnicata, plawenicata,<br />
sivata pegavost, gnieweto, cpnata<br />
dawkavost i dpugi. Od {tetnite insekti<br />
se lisnite vo{ki, bolvite,<br />
{titestite vo{ki, kpu{kinata osa,<br />
jabolkovata kpvava vo{ka, winepite<br />
i dpugo. Dodeka kaj koskestoto<br />
ovo{je kapaktepisti~ni bolesti se<br />
wonilijata, sa~wenkata, pegavosta<br />
i dpugo, a od insekti,<br />
kapaktepisti~ni se lisnite<br />
vo{ki, bolvite, cpe{ovata osa,<br />
cpe{ovata wuva, slivovata osa,<br />
kalifopniskite i {titasti<br />
vo{ki... Pepiodot na tpetipawe<br />
zavisi od vidot na<br />
Kadpavost<br />
kaj ppaska<br />
Lasenica na<br />
jabolkov wolec<br />
ovo{kite, vpewenskite uslovi i fenofazite<br />
na pazvoj. Taka, kaj jabol~estoto<br />
ovo{je ja iwawe slednata<br />
za{tita: ppvo tpetipawe vo fenofaza,<br />
babpewe na papki, vtopo tpetipawe<br />
fenofaza beli kokic, tpeto<br />
tpetipawe pped cvetawe, ~etvpto<br />
tpetipawe 15 dena posle cvetawe,<br />
petto petnaeset dena posle ppetxodnoto,<br />
{esto. koga plodovite se so<br />
golewina na opev. Dodeka kaj<br />
koskestoto ovo{je bi gi iwale slednite<br />
tpetipawa: ppvo babpewe na papkite,<br />
vtopo posle cvetawe, tpeto<br />
posle ppocvetuvawi i ~etvpto vo<br />
fenofaza ppo{apok. Za sppe~uvawe na<br />
bolestite se kopistat fungicidi<br />
kako Cipaw, Kaptan, Ridowil, Folpet,<br />
Xopus, Tilt i dpugi. Za sppe~uvawe na<br />
insektite se kopistat insekticidite<br />
kako: Xpowopel, Decis, Aktapa<br />
i dpugo. Na kpajot bi napowenal deka<br />
za sekoja pojava na bolest potpebna e<br />
navpewena za{tita so soodveten pesticid.<br />
MART 2009 | 15
NOVA KNILA<br />
Vinoto - kultura i tradicija<br />
Makedonija e<br />
sipowa{na so<br />
vino vo {i{iwa<br />
Ppidones kon<br />
vinskata<br />
kultupa i<br />
tpadicija<br />
Vinoto e civilizaciska ppidobivka<br />
za ~ovekot ppeku<br />
ko ja toj se inspipipa, sppija<br />
teluva, ja gpadi svojata<br />
kul tupna tpadicija, se dpu`i i qu -<br />
bi, veli ppofesopot Mi{o Xpistov -<br />
ski, avtop na knigata „Vino -<br />
kul tupa i tpadicija”. Spoped nego,<br />
na wakedonskoto podnebje wu nedos -<br />
ti gala litepatupa so populisti~ki<br />
ka paktep za vinoto, obpazlo`uvaj}i<br />
de ka knigata newa tendencija da na -<br />
vle guva vo stpu~nite i vinapski<br />
kow petencii, tuku sawo da dade ppido<br />
nes kon podignuvawe na nivoto na<br />
vi nskata kultupa. „Vo Makedonija<br />
tpe ba da se zgolewi ppistapnosta<br />
do nalivnoto vino vo pestopanite<br />
oti denes 90% od nego se izvezuva.<br />
Mo `ebi tpeba da iwa i vo sawite<br />
ppo davnici kade {to sega wo`e da<br />
se kupat sawo skapi vina vo {i{iwa.<br />
Ma kedonija e sipowa{na so vino vo<br />
{i {iwa”, veli Xpistovski. Ovoj ppofe<br />
sop, isto taka, ppedlaga da se<br />
sni `at cenite na vinoto vo {i{iwa<br />
ob jasnuvaj}i deka tie gi odbivaat<br />
ku puva~ite. I, veli Xpistovski, po -<br />
tpeb na e pogolewa i po~esta ppowoci<br />
ja na vinapiite i soptite vina vo<br />
zew java, kako i pazivawe na vinskiot<br />
tu pizaw.<br />
Na 300 stpanici, vo osuw po glav -<br />
ja i ppeku 500 fotogpafii, se opi -<br />
{a ni site neopxodni infopwacii za<br />
vi noto, na~inot na dobivawe, po -<br />
va` nite sopti gpozje, vinskata kultu<br />
pa i ~ekopite na degustacija na<br />
vi no. Nakpatko e opi{an istopijatot<br />
na vinoto i ppisutnosta na vi -<br />
no to vo napodnoto tvope{tvo,<br />
wa kedonskite vina i nivnite kapakte<br />
pistiki.<br />
Ednostavno, kniga za sekoj dow!<br />
STO^ARSTVO<br />
Naredba za spre~uvawe bolesti<br />
Da se spre~at {teti<br />
Dokolku zabolenoto ili uginato `ivotno se odzeme<br />
od farmerite, toga{ sleduva obe{tetuvawe po<br />
pazarnata vrednost vo momentot na odzemawe<br />
Za da se za{titi zdpavjeto na<br />
lu|eto, na `ivotnite i za da<br />
se izbegnat sepiozni eko -<br />
now ski {teti, Ministepst -<br />
vo to za zewjodelstvo, {uwapstvo i<br />
vo dostopanstvo donesuva Lodi{na<br />
na pedba za zdpavstvena za{tita na<br />
`i votnite. So nea, kako {to objasnu<br />
va Toni Kipanxiski, pakovoditel<br />
na sektopot za zdpavstvena za{tita<br />
na `ivotnite vo Yppavata za vete -<br />
pi napstvo, se naveduva koi wepki }e<br />
se sppovedat vo tekot na godinata<br />
za da se za{titi zdpavjeto na lu |e -<br />
to, na `ivotnite i da se sppe~at ka -<br />
ta stpofalni {teti. „Sekoja godina<br />
li stata na bolesti e ista, no do kol -<br />
ku se javi potpeba, taa se wenuva. Vo -<br />
obi ~aeno, se nosi ppi kpajot na<br />
go dinata za slednata godina. Spo -<br />
ped, Zakonot za vetepinapno zdpav -<br />
stvo swe obvpzani da ja nosiwe ovaa<br />
Pari za<br />
doka`uvawe<br />
na bolesta<br />
So Napedbata, se nosi i ppogpawa<br />
za kopistewe spedstva za<br />
zdpavstvena za{tita na `ivotnite.<br />
Povtopno, nea ja nosi Vladata,<br />
a ja ppedlaga Yppavata za<br />
vetepinapstvo. No, tie papi ne se<br />
naweneti za obe{tetuvawe na<br />
sto~apite, tuku za ispituvawe i<br />
doka`uvawe na bolestite i pokpivawe<br />
na site tpo{oci okolu ovie<br />
aktivnosti.<br />
na pedba i da se nappavi lista na bo -<br />
lesti koi }e se tpetipaat. Ovaa lis -<br />
ta ja ppavi Ministepstvoto”, veli<br />
Ki panxiski.<br />
Za nekoi<br />
bolesti se<br />
gri`i farmerot<br />
Postojat bolesti koi ne se opfa -<br />
te ni so ovaa lista, iako wo`e da<br />
ppi ~inat ogpowni {teti. Za niv,<br />
tpe ba da vniwava sawiot sto~ap.<br />
Ppi wep, entepotoksenija. Od nea,<br />
ve li Kipanxiski, wo`e da dojde<br />
do uginuvawe na jagniwata, iako<br />
toa se sppe~uva so vakcinacija.<br />
Sto ~apot tpeba da gi vakcinipa<br />
gp lata, a dokolku ne go stopi toa,<br />
{te tite saw gi pla}a.<br />
Dokolku zabolenoto ili uginato<br />
`i votno se odzewe od fapwepite, to -<br />
ga{ sleduva obe{tetuvawe po pa zap -<br />
nata vpednost vo wowentot na od zewawe.<br />
Spoped Kipanxiski, postoi Ypatstvo<br />
za toa kako se ppeswetu va vi -<br />
si nata na obe{tetuvaweto i ka ko se<br />
ppavi ppocenkata na {tetata.<br />
T. S.<br />
18 | MOJA ZEMJA
Na kumanovskiot sto~en pazar<br />
STO^ARSTVO<br />
Pla}aat za<br />
dezinfekcija bez da ja<br />
ppodadat stokata<br />
Lolew del od kuwanovskite fapwepi se `alat deka<br />
pokpaj ostanatite dava~ki za odgleduvawe dobitok,<br />
dopolnitelno pla}aat za dezinfekcija ko -<br />
ga izlo`uvaat stoka na dobito~niot pazap vo<br />
Ku wanovo. Sto~apite tvpdat deka za vakva nawena tpeba<br />
da izdvojat po 100 denapi od vozilo ppi vlezot na pa za -<br />
pot. So ova, spoped niv, se izlo`eni na pla}awe bez pazlika<br />
dali }e go ppodadat dobitokot ili }e go vpatat<br />
na zad. Vakvata dava~ka vo dp`avava se napla}a edinst ve -<br />
no na dobito~niot pazap vo Kuwanovo. „Na vlezot, koga<br />
wi nav so ppikolkata, wopav da izdvojaw 100 denapi, iako<br />
ppodavav sawo edno gplo dobitok. Sekako, vakvata dava~ka<br />
ppe ~i”, veli Ivan \op|evi} od selo Matej~e. So nego se<br />
soglasuva i kolegata Rade Jovanovi} od Kapabi~ane, koj<br />
dodava deka vodata ppeku koja powinuvaat na vlezot od<br />
pazapot e valkana, a tie wopa da pla}aat. Isto taka, veli<br />
deka wu ppe~i i neppistapniot wost po koj se winuva za da<br />
se vleze vo pazapot, a osobeno e te{ko za winuvawe vo<br />
let niot pepiod koga iwa i pogolewi tupkanici. „Stote<br />
de napi gi izdvojuvaw za ni{to. Newa potpeba za vakvo ne -<br />
{to. Papi davawe nasekade, a od dpuga stpana, cenata na<br />
wlekoto {to ja dobivawe e wnogu niska”, veli Iswan [a-<br />
}i pi od Rowanovce. „Za do`dovnica ne davawe papi”, pevol<br />
tipano govopi dpug sto~ap, Jovica \upi} od selo<br />
Tpo we|a.<br />
Napla}ale po nalog na MZ[V<br />
Kuwanovskoto javno ppetppijatie „Pazapi{ta”, pokpaj<br />
so ostanatite pazapi vo gpadot, stopanisuva i so ovoj<br />
vo seloto Dolno Kowape, koj paboti sawo vo sabotite.<br />
Ot tawu istaknuvaat deka se paboti za eden od najupedenite<br />
pazapi od vakov tip vo Makedonija. Oppewen e so<br />
voda, toalet, kako i so boksovi za dobitok i poila. Ras -<br />
po lagaat i so utovapno-istovapna pawpa, ba`dapni vagi<br />
i sanitapna bapiepa. „Lenepalno, se paboti za ppoblewi<br />
koi se ppisutni na dobito~nite pazapi. Od edna<br />
stpana se ppopisite {to gi nosi Ministepstvoto za<br />
zewjodelstvo, odnosno Yppavata za vetepinapstvo, koja<br />
Pi{uva:<br />
Maja Manevska<br />
Se pravat proverki protiv<br />
bolesti<br />
Od Vetepinapniot centap velat deka sto~apite ne<br />
se ppvi koi peagipaat na ova (bidej}i tie gi znaat<br />
ppidobivkite), tuku toa go stopile ppeppodava~ite.<br />
„Sto denapi se napla}a vlez na pazapot so tpanspoptno<br />
vozilo ppi powinuvawe na sanitapnata bapiepa.<br />
So vakviot na~in na pabota vodiwe evidencija<br />
na vozilata {to vleguvaat, no i dokolku se pojavat<br />
bolesti, se vp{at ppovepki. Vaka se {titiwe so toa<br />
{to ne wo`e da se iznese dobitok od gpadot bez da<br />
iwa sanitapna za{tita”, veli dipektopot na centapot,<br />
Jovica Stojkovski. Spoped nego, se paboti za<br />
stapa odluka koja e vo soglasnost so Republi~kiot<br />
vetepinapen inspektopat.<br />
nalaga dobito~nite pazapi da bidat vo sostav na opganizacii<br />
od oblasta na vetepinapstvoto, odnosno onie<br />
koi vodat wati~na evidencija na dobito~nite stada. Od<br />
dpuga stpana, kako opganizatopi na pazapite iwawe<br />
vlo`eno wnogu spedstva vo infpastpuktupa i oppewa, a<br />
swe staveni vo podpedena polo`ba. Seto toa ne ovoz wo -<br />
`u va pentabilno stopanisuvawe i, vo ppincip, toa nosi<br />
i zagubi. Nie, kako Pazapi{ta, ne napla}awe za vlez vo<br />
pa zapot za kopistewe na t.n. za{titna bpana za dezinfek<br />
cija, tuku taa pabota e po nalog na Ministepstvoto<br />
za zewjodelstvo, Yppavata za vetepinapstvo, a ja vp{i<br />
ve tepinapniot centap „Todop Velkov” od Kuwanovo, ve -<br />
li Tpaj~e Tpajkovski, dipektop na JP Pazapi{ta od Kuwa<br />
novo.<br />
Unikaten pazar za dobitok<br />
Dobito~niot pazap se ppotega na povp{ina od 4,5<br />
xektapi i e kowpletno ppiklu~en na kowunalna infpastpuktupa,<br />
kanalizaciona, vodovodna i elektpi~na<br />
wpe`a. Se pazlikuva od odpedeni dobito~ni<br />
pazapi vo dp`avava, kade {to dobitokot s# u{te se<br />
vpzuva za dpvja, na ledina, bez voda i boksovi.<br />
Pogolewa fpekvencija pazapot bele`i koga tpadicionalno<br />
se ppodava dobitok za vpewe na vepskite<br />
ppaznici.<br />
Sto~apite pla}aat i za dezinfekcija<br />
MART 2009 | 19
REPORTA@A<br />
Interesen na~in na ~uvawe goveda vo vele{ko Vini~ani<br />
Zaedni~ko pasewe<br />
Interesno e toa {to pove}eto sopstvenici gi<br />
pu{taat kravite na organizirana ispa{a, pri<br />
{to so niv odat dvajca govedari. Zna~i, za<br />
sekoe grlo govedo odi po edno lice<br />
Pi{uva:<br />
Sla|ana Stojkova<br />
Stev~o Ivanov e eden od wnogute fapwepi od se lo<br />
Vini~ani koj sekoe utpo gi pu{ta svoite ~e ti pi<br />
goveda na pasewe. Intepesno vo ovoj kpaj e toa<br />
{to pove}eto sopstvenici na pe~isi 70 sel ski<br />
gpla gi pu{taat kpavite na opganizipana ispa{a ppi {to<br />
so niv odat dvajca govedapi. Zna~i, za sekoja gla va govedo<br />
odi po edno lice. Ivanov paska`uva deka v zi wa, okolu 6<br />
~asot nautpo, iw dava seno i kpwa na svoi te ~etipi kpavi.<br />
Veli, za da ne pasat na gladno oti posna ta i oslaneta<br />
tpeva wo`e da iw na{teti na nivnoto zdpav je.<br />
Zbirno mesto - Govedarnik<br />
Otkako }e gi naxpani, toj ja pakuva svojata topba so<br />
xpana i so ostanatite selani gi istepuvaat kpavite.<br />
Site se sobipaat na westoto napekuvano Lovedapnik.<br />
Potoa gi napojuvaat so voda od pekata i ppipodnite<br />
Telewe na planina<br />
Pped kpavata da se oteli, dowa}inot ja ostava dowa<br />
edna do dve nedeli. Isto taka, taa ostanuva dowa i<br />
po oteluvaweto, za da ne se povpedi ili oteli vo poleto.<br />
Dokolku se slu~i taa da se oteli dodeka e na<br />
pa{a, toga{ govedapot wu javuva na sopstvenikot da<br />
najde tpaktop i da gi zewe kpavata i teleto. Sekoj {to<br />
pu{ta otelena kpava, odi i vniwava taa da ne se vpati<br />
po teleto.<br />
izvopi, a sopstvenicite se vpa}aat dowa. Vo dpu{tvo so<br />
Stev~o, ovoj pat odi negoviot sosed Tpaj~e Nikolov. Toj<br />
iwa edna kpava i so eden den na ispa{a ja ispolnuva nopwata<br />
za pasewe. Ili, kako {to velat we{tanite, si go<br />
odpeduva pedot.<br />
I teliwata odat<br />
na pasewe<br />
Koga se oploduva nekoja kpava,<br />
toga{ govedapite ja vpa}aat<br />
dowa ili wu se javuvaat na sopstvenikot<br />
da ja nosi na bik.<br />
Oploduvaweto, naj~esto, e<br />
ppipodno. Dokolku se ostava<br />
tele za podwladok, po 10 weseci,<br />
toa se pu{ta so dpugite kpavi.<br />
Teliwata naj~esto se ~uvaat za<br />
ppodavawe, a nekoga{ se ostavaat<br />
i za podwladok.
na selskite kravi<br />
Red spored raspored na<br />
ku}ite<br />
Redot za odewe na govedapite se znae spoped paspopedot<br />
na ku}ite. Naj~esto, odat kow{iite. Kpavite<br />
gi ~uvaat i dowa}inkite, {to zna~i ja delat odgovopnosta.<br />
Koga iwa wpaz, sneg i e wnogu ladno, toga{<br />
kpavite ne se pu{taat na pasewe zapadi nivnoto<br />
zdpavje i sekoj si gi ~uva dowa. Lovedapite vo topbata<br />
nosat xpana i {to }e se najde dowa, a koga iwaat<br />
wo`nost, zewaat weso i na pa{ata ppavat i skapa. Se<br />
pazbipa, nikoga{ ne zabopavaat leb i voda.<br />
Tpaj~e go odpeduva pedot so pasewe na kpavite<br />
Dodeka Tpaj~e gi sobipa kpavite da ne izbegaat,<br />
Stev~o gi ~eka ostanatite koi tpeba da ppistignat i<br />
zaedni~ki da tpgnat kon pasi{tata. Tie se pasppskuvaat<br />
po zelenata posna tpeva. Okolu niv se vpti i po<br />
nekoe od selskite ku~iwa, koi{to postojano odat so<br />
kpavite. Lovedapite se gpi`at i za xpana za ku~iwata,<br />
koi gi bpanat od volci i dpugi divi `ivotni. „Dokolku<br />
se pojavat volci, kpavite odat zdpu`eno, kako kpupna<br />
stoka i ne dozvoluvaat da iw se ppibli`i dive~. Tuka se<br />
i govedapite koi gi bpanat svoite gpla”, objasnuva<br />
Ivanov.<br />
Govedata ja znaat patekata za pasewe<br />
Kpavite, pasej}i, se dvi`at kon za niv poznatata pateka<br />
za selo Sve}ani. „Ziwno vpewe, bidej}i denot e pokpatok,<br />
newawe ppoblewi so begawe na kpavite. No, vo letniot<br />
pepiod tie bapaat senki i voda. Toga{ gi nosiwe<br />
do westoto Dlaboki dol, kade {to wopa da ppaviwe ped<br />
koga kpavite pijat voda za da ne se povpedat we|usebe”,<br />
veli Tpaj~e.<br />
Voobi~aeno, kpavite se vpa}aat od pasi{tata pped<br />
da zajde sonceto. Na leto, toa e okolu 18 ili 19 ~asot, a<br />
ziwe, okolu 15 ~asot. Da se vpatat kpavite od pasi{teto<br />
potpebno e okolu eden ~as. Nave~ep, od sobipnoto<br />
westo, kpavite sawi se vpa}aat dowa, iako iwa sopstvenici<br />
koi gi ~ekaat popadi toa {to govedata wo`e<br />
da otidat na dpuga stpana. „Dokolku se izgubi nekoja<br />
kpava, toga{ sopstvenikot i toj {to gi ~uval denta,<br />
odat i ja bapat, iako toa petko se slu~uva”, velat sogovopnicite.
STO^ARSTVO<br />
Re{enie<br />
Konfekcionipawe<br />
na te{koto jagne<br />
Kroeweto na<br />
jagneto }e go<br />
re{i<br />
dolgogodi{niot<br />
problem na<br />
jagniwata {to<br />
ne se prodale za<br />
bo`i}nite i<br />
veligdenskite<br />
praznici<br />
Konfekcionipa we -<br />
to na jagne{ko we -<br />
so }e go pe{i ppob -<br />
lewot so neotkupuvawe<br />
na kpupno jagne vo Ma -<br />
ke donija, veli Koqo Ristov,<br />
is kusen wesap od Lucepn,<br />
[vaj capija. Spoped ovoj pe -<br />
de setgodi{en stpu wi ~a -<br />
nec, koj 20 godini se<br />
za niwava so konfekcionipa<br />
we, site jagniwa so te `i -<br />
na od 25 do 30 kilogpawi }e<br />
se otkupuvaat za kpoewe.<br />
Toa zna~i deka so pazdvojuva<br />
we na jagneto se dobiva -<br />
at okolu 15 kilogpawi<br />
~i sto weso. „Vo zewjava ni -<br />
koj ne se zaniwava so kpoe -<br />
we na jagne{ko weso zatoa<br />
{to oppewata e wnogu ska -<br />
pa. No, jas }e ja kupaw i insta<br />
lipaw vo klanicata na<br />
Bidej}i vo Makedonija,<br />
spoped Ristov, ne postojat<br />
lu|e koi wo`e da konfekcionipaat,<br />
toj e<br />
podgotven, zaedno so<br />
u{te dvajca wesapi od<br />
[vajcapija, da obu~at<br />
odpeden bpoj dowa{ni<br />
wesapi za kpoewe na jagneto.<br />
bpat wi i }e bidewe ppvite<br />
{to }e otkupuvaat te{ko<br />
jag ne za konfekcionipawe”,<br />
ve li Ristov.<br />
Po paskpojuvaweto, od<br />
ed no jagne se dobiva but,<br />
ki~ wa, ple{ka, vpat i peb pa.<br />
Site tie, dobpo spakuva ni,<br />
spoped NASSR standap dite,<br />
}e bidat na we neti za zapadnoevpopski<br />
te pa za pi.<br />
Zapabotkata od 20 do 30<br />
ppo centi e neizbe`na. Vo<br />
[vaj capija, veli Koqo, toj<br />
do biva okolu 3 fpanci od<br />
ki logpaw jagne{ko weso ili<br />
2.250 denapi pove}e za 15 ki -<br />
logpawi jagne. Najdobpo to<br />
jagne za konfekcionipa we,<br />
okolu 30 kilogpawi, vleguva<br />
vo poniska 3. ili 4. klasa i<br />
so toa iwa poniska otkupna<br />
cena. Otkako }e se ppeswetaat<br />
i tpo{ocite za konfekcionipawe<br />
(pabotna<br />
paka, awbala`a, vakuwipawe,<br />
ladewe, plastika...), objasnuva<br />
Ristov, wesoto }e ~ini<br />
kolku za jagne od ppva klasa.<br />
Pazapot za plaswan na<br />
ova konfekcionipano jagne,<br />
velat bpa}ata Risto i Ko -<br />
qo, e obezbeden.<br />
T. S.<br />
vadewe<br />
karli~na<br />
koska<br />
gotova<br />
ki~ma<br />
kroewe vo<br />
[vajcarija<br />
22 | MOJA ZEMJA
Otstranuvawe prazni sadovi od pesticidi<br />
NOVITET<br />
Fapwepite<br />
ja {titat<br />
okolinata<br />
Pi{uva:<br />
Pi{uva: Dejvid B. Gream,<br />
magister po nauka za `ivotna sredina<br />
Mnozinstvoto wakedonski zewjodelci se svesni<br />
deka pesticidite se potencijalno opasni xe wi -<br />
ka lii, no isto taka, wnoguwina go zanewapuvaat<br />
fak tot deka povtopnata upotpeba na sadovite<br />
od pesticidi za ~uvawe xpana i voda ppetstavuva sepiozna<br />
zakana za zdpavjeto. Nivnoto kopistewe za dpugi celi za koi<br />
ne se naweneti wo`e Vaw i va{eto sewejstvo, kako i okolinata,<br />
da ve stavi vo pizik. Toga{, {to zewjodelcite wo`e da<br />
sto pat so iskopistenite sadovi od pesticidi? Kako da se<br />
na wali pizikot od povpedi na zewjodelcite, na nivnite sewej<br />
stva i na `ivotnata spedina?<br />
Sadovite od pesticidi sodp`at ostatoci, wala koli~ina<br />
pesticidi, so koja sadovite se opasni kako i xewikaliite {to<br />
bile swesteni vo niv. Vo Makedonija, upotpebata i postapuvaweto<br />
so pesticidi e upedeno so Zakonot za ppoizvodi za<br />
za{tita na pastenijata, so koj se uka`uva deka nekoi pesticidi<br />
se opasni i tpeba da se otstpanat so kopistewe wetodi<br />
Edno miewe -<br />
trojna dobivka<br />
So wiewe na sadovite pped nivnoto otstpanuvawe,<br />
zewjodelcite dobivaat tpojno.<br />
1. Ppakti~no, go stavaat celiot<br />
ppepapat na celniot {tetnik i walku ili<br />
voop{to ne gubat.<br />
2. So wiewe na sadovite, tie ppewinuvaat<br />
od opasen vo neopasen otpad.<br />
3. Ovaa ppaksa ja nawaluva wo`nosta od<br />
slu~ajno tpuewe ili zagaduvawe na okolinata.<br />
za opasen otpad. Obi~no, ova zna~i, nivni otstpanuvawe vo<br />
posebna deponija za opasen otpad, kade se skladipaat za da ne<br />
se otstpanat ili zapalat od visokite tewpepatupi. Za `al,<br />
postojat ppakti~ni ogpani~uvawa koi ne dozvoluvaat<br />
zewjodelcite celosno da se ppidp`uvaat do zakonskite<br />
ppopisi. Iweno, fakt e deka vo zewjava newa posebna deponija<br />
ili pe~ka za palewe opasni watepijali i vo otsustvo na dpugi<br />
opcii, zewjodelcite se ppinudeni da gi palat, fplaat ili<br />
zakopuvat ovie sadovi. Vakvite ppaktiki ne se bezbedni.<br />
Dobap po~etok za pe{avawe na ovoj ppoblew e wakedonskite<br />
zewjodelci da posvetuvaat pogolewo vniwanie na ppepopakite<br />
za postapuvawe i otstpanuvawe, koi se navedeni na<br />
sekoja etiketa na pesticidite. Dopolnitelno, wo`e da ppaktikuvaat<br />
„tpajno plaknewe” na plasti~nite sadovi od pesticidi<br />
kako ppv ~ekop kon nivnoto otstpanuvawe.<br />
Plasti~nite sadovi, vsu{nost, se 70% od site pakuvawa za<br />
pesticidi. Vakvoto wiewe na sadovite e lesno i ppetstavuva<br />
standapdna ppaksa vo wnogu zapadni zewji.<br />
Za trojno plaknewe na sadovite,<br />
so golemina do okolu 20 litri,<br />
treba da se sledat ovie ~ekori:<br />
1. Rabotnikot tpeba da se<br />
obezbedi deka nosi soodvetna<br />
oppewa za li~na za{tita kako guweni<br />
pakavici i ~izwi, kowpletna<br />
waska za lice i pabotni~ki kowbinezon.<br />
2. Sadot od pesticidot tpeba da<br />
se cedi ppevpten naopaku vo sad<br />
za we{awe najwalku 30 sekundi.<br />
Tpeba da se vniwava pesticidot<br />
da se iscedi i od skpienite delovi,<br />
kako {to se pa~kite.<br />
3. Potoa sadot se polni 1/3 od voluwenot.<br />
4. Se stava kapakot.<br />
5. Sadot silno se ppotpesuva.<br />
6. Sadot se ostava da se iscedi vo<br />
sadot za we{awe 30 sekundi.<br />
7. i 8. Mieweto i cedeweto vo<br />
sadot za we{awe se povtopuvaat<br />
u{te dvapati.<br />
9. Sadot se se~e za da ne wo`e povtopno<br />
da se upotpebuva nesoodvetno.<br />
10. Sadot se ppa}a vo deponija ili<br />
na peciklipawe.<br />
Izvop: Dozvola za objavuvawe na slikite e dobiena od Fped Vitfopd od Ynivepzitetot Pepdju, Indijana, SAD.<br />
Opiginalni ilustpacii od Skot Dalas i Xon Mecingep<br />
MART 2009 | 23
EY I MAKEDONIJA<br />
Novitet<br />
I Makedonija osnova~<br />
na Fedepacija za xpana<br />
Makedonija e edna od 41 dr`ava vo Evropa koja ja potpi{a<br />
Evropskata deklaracija za hrana, tehnologija i ishrana.<br />
Ovoj dokument se izdava i va`i 15 godini, a pretstavuva glaven<br />
dokument - vodi~ pri krerirawe na politikite vo odnos na hranata<br />
Pi{uva:<br />
T. Stoj~evski<br />
Makedonija i dpugi 44 evpopski dp`avi, vo no -<br />
ewv pi lani, ja osnovaa Evpopskata fedepacija<br />
za xpana, nauka i isxpana (EFFoST). Ppi dpu` -<br />
ni ~lenki na ovaa opganizacija se i institucii<br />
i kowpanii od SAD, Azija i Avstpalija. Ovaa<br />
ne vladina opganizacija e kowbinacija na pazli~ni subjekti<br />
koi se povpzani so klastepot „xpana”, objasnuva<br />
na {iot wakedonski awbasadop vo ovaa opganizacija,<br />
ppo fesop d-p Vladiwip Kakupinov. Ideja na opganiza -<br />
ci jata e da se zbli`at pazno-paznite sektopi vo odnos<br />
na xpanata, ppeku we|unapodna sopabotka i povpzuvawe,<br />
za edni~ki ppoekti, biznisi, pazwena i nabavka na op pe -<br />
wa, pottiknuvawe na powalku pazvienite zewji ppeku<br />
niv no vklu~uvawe vo golewi evpopski i svetski ppo ek -<br />
ti.<br />
Na Ppviot kongpes na EFFoST vo Qubqana, Slovenija,<br />
Ka kupinov vodel plenapna sednica i toa, objasnuva toj,<br />
e ogpowna ~est za Makedonija koja ppetendipa da vleze<br />
vo evpopskoto sewejstvo. Isto taka, za ppvpat, spoped<br />
ovoj ppofesop, na wakedonskite gpa|ani iw se nudi wo` -<br />
nost da konkupipaat za pabota vo evpopski i svetski<br />
in stitucii i kowpanii povpzani so xpana, ppeku veb st -<br />
pa nicata www.forum.food-info.net). Sawo kako ilustpa -<br />
Kako se stanuva ambasador?<br />
Koga ovaa opganizacija izbipa awbasadop, ppetstav -<br />
nik na odpedena dp`ava, toga{ toj wopa we|unapod no<br />
da bide wnogu aktiven. Odnosno, da ppisustvuval na<br />
we|unapodni nastani, da objavil tpudovi, da ja ppetstavuval<br />
svojata dp`ava vo we|unapodni wpe`i, da<br />
u~estvuval vo pealizacija na we|unapodni ppo ek ti i<br />
da sopabotuval so dpu gi<br />
dp`avi vo izwinati ve 8 do<br />
10 godini. Po ova se ppa vi<br />
pang lista i se po ka nuva<br />
pp viot kandidat da ja ppifa<br />
ti ponudata da sta ne<br />
aw basadop na svoja ta zewja<br />
vo Evpopskata fe de pacija.<br />
Ne govite do kuwenti se pazgle<br />
duvaat ne kol ku weseci<br />
i se glasa. Po toa toj dobi -<br />
va izvestuva we dali sta -<br />
nal awba sa dop.<br />
24 | MOJA ZEMJA<br />
Ppv awbasadop vo<br />
fedepacijata za xpana<br />
Prv i edinstven<br />
Re~nik vo svetot<br />
Na ppviot kongpes na EFFoST vo<br />
Qubqana i oficijalno e po tp -<br />
deno deka Makedonija e edin -<br />
stvenata dp`ava vo svetot koja<br />
izdala Re~nik za kva li tet i<br />
bezbednost na xpana. „So ova<br />
poka`uvawe deka swe ppe poznaeni<br />
i we|unapodno ppiz nati<br />
vo svetot. Sega ppegovapawe za objavuvawe i kopistewe<br />
na ovoj pe~nik od stpana na dpugite dp `a vi -<br />
~lenki na evpopskata fedepacija za xpana, nau ka i<br />
texnologija”, veli awbasadopot Kakupinov.<br />
ci ja, nekoi ~lenki se kowpaniite Unilever, Kraft Foods,<br />
Frieslnd Foods, Coca Cola, Pepsi Cola, Provimi i dpugi kowpa<br />
nii. „Fakultetot za zewjodelski nauki i xpana e centpal<br />
na to~ka ppeku koja gpa|anite wo`e da dobijat<br />
in fopwacii i ppepopaki za vpabotuvawe vo ~lenkite<br />
na Fedepacijata za xpana. Tie dipektno konkupipaat na<br />
in tepnet i dokolku aplicipaat pove}e lu|e za edna<br />
ista pozicija i iwaat sli~ni kvalifikacii, toga{ jas,<br />
ka ko awbasadop, gi povikuvaw na pazgovopi na Fakultetot<br />
za zewjodelski nauki i xpana vo Skopje, kade pazgova<br />
paw so niv i davaw ppepopaki za kogo i zo{to?”, veli<br />
Ka kupinov.<br />
Sedi{teto na Evpopskata fedepacija za xpana, nauka<br />
i isxpana, wowentalno, e vo Vageningen, Xolandija.<br />
Direktna korist za<br />
zemjodelcite<br />
Dipektnata kopist koja ja iwaat zewjodelcite od<br />
u~estvoto na Makedonija vo ovaa opganizacija, veli<br />
ppofesopot po wikpobiologija, Kakupinov se dipektnite<br />
kontakti so sistewite/standapdite za bezbednost<br />
na xpana koi se bapaat vo svetot (HACCP,<br />
GLOBALGAP, dobpata zewjodelska ppaktika, ISO<br />
22000 (standapd za bezbednost na xpana), potoa tie<br />
do bivaat infopwacii za plaswanot na zewjodelski<br />
ppo izvodi (wo`nost za pponao|awe novi pazapi), ce -<br />
ni i infopwacii za toa kakvi ppoizvodi bapaat dpu -<br />
gi te pazapi. Isto taka, postoi wo`nost za sle de we<br />
na evpopskata zakonska pegulativa, dipektivite, ca -<br />
pin skite tapifni bapiepi.
AGENCIJA ZA FINANSISKA PODDR[KA VO ZEMJODELSTVOTO I RURALNIOT RAZVOJ<br />
Programa za f inansiska poddr{ka vo zemjodelstvoto za 2009 godina<br />
(merki za koi se aplicira ovoj mesec)<br />
1.2.<br />
1.3.<br />
1.4.<br />
1.5.<br />
1. 6.<br />
1. 7.<br />
Naziv na merkata<br />
Finansiska poddr{ka za povr{ina so proletni `itni<br />
kulturi (p~enica, p~enka, r`, ja~men, oves, oriz,<br />
tritikale) i industriski kulturi (son~ogled, m.repka,<br />
afion, soja, {.repa), vklu~itleno i esenski r` i<br />
tritikale<br />
Finansiska poddr{ka za fura`ni kulturi (lucerka,<br />
graor, esparzea i d.gra{ok)<br />
Dopolnitelna finansiska poddr{ka za zaseani<br />
povr{ini (1.1. i 1.2) so sertificiran semenski materjal<br />
Finansiska poddr{ka za proizveden i predaden<br />
orientalen sitnolisen tutun od rekolta 2008 godina<br />
Finansiska poddr{ka za oran`erisko proizvodstvo<br />
(domati, piperki, krastavici i re`ano cve}e)<br />
Finansiska poddr{ka za gradinarski kulturi na otvoreno<br />
i plastenici i kultivirano proizvodstvo na lekoviti,<br />
aromati~ni i za~inski rastenija- minimum 0.2 ha<br />
Visina na<br />
poddr{ka<br />
6.000<br />
(skalesta<br />
presmetka)<br />
Kraen rok za<br />
podnesuvawe barawe<br />
Obrazec<br />
31. 05. 2009 A3, A5<br />
4.000 31. 05. 2009 A3, A5<br />
1.200 31. 05. 2009 A, A1, A3, A5<br />
45 31.05.2009<br />
80.000 31. 05. 2009 A3, A6<br />
9.000 31. 05. 2009 A3, A6<br />
1. 9.<br />
Finansiska poddr{ka za podigawe novi povr{ini pod<br />
lozovi nasadi<br />
140.000 31. 05. 2009 A3, A5<br />
1. 10. Finansiska poddr{ka za povr{ini pod lozovi nasadi 7.500 31. 05. 2009 A3, A5<br />
1. 12.<br />
Finansiska poddr{ka za podigawe novi ovo{ni<br />
nasadi (kru{a, jabolka, praska, kajsija, sliva, le{nik,<br />
orevi badem, malina, vi{na, ribizla, kapina i jagoda),<br />
vklu~itelno alternativni nasadi (aronija, borovinka,<br />
japonska jabolka, kalinka, citrusi, maslinki)<br />
90.000 31. 05. 2009 A3, A5<br />
1. 18. Finansiska poddr{ka za pedalo{ka analiza 31. 05. 2009 A, A2<br />
2. 7. Finansiska poddr{ka za obele`ano grlo ovca 850 31. 05. 2009 A3, A9<br />
2. 9. Finansiska poddr{ka za obele`ano grlo kozi 750 31. 05. 2009 A3, A7<br />
2. 11.<br />
Poddr{ka po grlo matorici za zemjodelski stopanstva so<br />
minimum 2 grla<br />
700 31. 05. 2009 A3, A7<br />
2. 18.<br />
Finansiska poddr{ka po registrirano prezimeno p~elno<br />
semejstvo za minimum 35 semejstva<br />
500 31. 05. 2009 A3, A7<br />
2.21. Finansiska poddr{ka za farmersko odgleduvawe noevi 1.700 31. 05. 2009 A3, A7<br />
2. 22.<br />
4.1.<br />
4. 2.<br />
Finansiska poddr{ka za farmersko odgleduvawe<br />
pol`avi<br />
Dopolnitelna poddr{ka od 30% za potto~ki 1 i 2<br />
sertificirani kako rastitelno i sto~arsko organsko<br />
proizvodstvo i proizvodstvo vo konverzija, osven za<br />
potto~kite od to~ka 1 i 2 povrzani so poddr{kata<br />
opfatena vo potto~kite 4.2. do 4. 7<br />
Finansiska poddr{ka za povr{ini nameneti za zeleno<br />
|ubrewe/ugar vo plodored<br />
4.3. Finansiska poddr{ka vo ovo{tarsko proizvodstvo<br />
90.000 31. 05. 2009 A3, A7<br />
Zgolemena<br />
poddr{ka<br />
za 30%<br />
3.500<br />
15.000<br />
(skalesto)<br />
Prijavuvawe<br />
na proizvodni<br />
kapaciteti do 31. 05.<br />
2009, podnesuvawe<br />
barawe za isplata do<br />
01. 12. 2009<br />
Prijavuvawe<br />
na proizvodni<br />
kapaciteti do 31. 05.<br />
2009, podnesuvawe<br />
barawe za isplata do<br />
01. 12. 2009<br />
Prijavuvawe<br />
na proizvodni<br />
kapaciteti do 31. 05.<br />
2009, podnesuvawe<br />
barawe za isplata do<br />
01. 12. 2009<br />
A3, A11<br />
A3, A11<br />
A3, A11
AGENCIJA ZA FINANSISKA PODDR[KA VO ZEMJODELSTVOTO I RURALNIOT RAZVOJ<br />
Programa za f inansiska poddr{ka na ruralniot razvoj za 2009 godina<br />
Za sproveduvawe na ovaa programa za ruralno podra~je<br />
se smeta naseleno mesto soglasno Spisokot na<br />
ruralni podra~ja vo Republika Makedonija (Slu`ben<br />
vesnik na Republika Makedonija br.154/2008). Ridskoplaninsko<br />
ruralno podra~je e ruralno podra~je so<br />
prose~na nadmorska viso~ina od 700 metri<br />
Investicii za podobruvawe na<br />
konkurentnost i modernizacija na<br />
191.000.000<br />
zemjodelski stopanstva, vklu~itelno<br />
i akva kultura<br />
Investicii za dorabotka,<br />
prerabotka, skladirawe, pakuvawe i 80.000.000<br />
marketing na zemjodelski proizvodi<br />
Investicii za ruralna<br />
110.000.000<br />
infrastruktura<br />
Finansiska poddr{ka na promotivni<br />
aktivnosti za razvoj na ruralen 6.000.000<br />
turizam<br />
Investicii za podobruvawe na<br />
znaeweto i unapreduvaweto<br />
na ~ove~kiot potencijal na<br />
zemjodelskite proizvoditeli,<br />
8.000.000<br />
obezbeduvawe na sovetodavni<br />
uslugi i edukacija za upravuvawe so<br />
zemjodelsko stopanstvo<br />
Poddr{ka za organizirawe i<br />
zaedni~ko vr{ewe na proizvodna 6.000.000<br />
dejnost na zemjodelski stopanstva<br />
Investicii za proizvodstvo i<br />
koristewe na obnovlivi energii vo 18.000.000<br />
ruralni sredini<br />
Materijalni tro{oci za<br />
2.000.000<br />
implementacija na programata<br />
Nepodmireni obvrski za 2008 godina 1.000.000<br />
VKUPNO 422.000.000<br />
Sredstvata od stav 2 mo`e da bidat nameneti za<br />
investicii za nabavka na novi osnovni sredstva,<br />
za operativni tro{oci (nadomest za rabotna raka,<br />
monta`a, instalirawe) povrzani so nabavenite osnovni<br />
sredstva i ostanati tro{oci predvideni so ovaa<br />
Programa. Vkupnata vrednost na operativnite tro{oci<br />
ne mo`e da nadmine 5%, a vkupna vrednost na odobreni<br />
intelektualni uslugi za izrabotka na grade`en ili<br />
elektrifikaciski proekt ne mo`e da nadmine 3%<br />
od vkupnata odobrena investacija po poedine~en<br />
korisnik.<br />
II<br />
(1) Sredstvata od Del I stav (1) to~ka 1 na ovaa programa<br />
vo iznos od 191.000.000,00 denari se nameneti za:<br />
Investicii za modernizacija na<br />
lozarstvoto, ovo{tarstvoto i<br />
33.000.000<br />
gradinarstvoto (na otvoreno)<br />
Investicii za podignuvawe na<br />
novi oran`erii (staklenici ili<br />
plastenici) za proizvodstvo na<br />
rasad (rasadnici) ili von-sezonsko 32.000.000<br />
odgleduvawe na zelen~uk, vklu~itelno<br />
i re`ano cve}e i sitno ovo{je i oprema<br />
za oran`erisko proizvodstvo<br />
Investicii za zgolemuvawe na<br />
rentabilnosta na proizvodstvoto<br />
na `itni i industriski kulturi<br />
61.000.000<br />
(maslodajni, fura`ni kulturi, tutun)<br />
vklu~itelno i proizvodstvo na kompir<br />
Investicii za modernizacija na<br />
sto~arski farmi vklu~itelno i<br />
28.000.000<br />
`ivinarski farmi za odgleduvawe na<br />
nesilki i brojleri<br />
Investicii za modernizacija na<br />
9.000.000<br />
p~elarstvoto<br />
Investicii za obnovuvawe i<br />
podignuvawe novi kapaciteti za<br />
28.000.000<br />
akvakultura i opremuvawe na ribnici<br />
VKUPNO 191.000.000<br />
(2) Sredstvata od stav (1) to~ka 1 vo iznos od 33.000.000,00<br />
denari se nameneti za slednive investicii: nabavka<br />
na traktori do 95KS; nabavka na kultivatori ili<br />
moto-kultivatori; nabavka na oprema i priklu~na<br />
mehanizacija za priprema na po~va, za sadewe ili za<br />
berewe; nabavka na oprema za pakuvawe i skladirawe<br />
na sve`i proizvodi; nabavka na oprema za instalirawe<br />
na moderni i efikasni sistemi za navodnuvawe, so<br />
pridru`en kompjuterski softver, nabavka na generatori<br />
i agregati za obezbeduvawe na energija za rabota na<br />
kompjuteri za kontrola na navodnuvawe, vklu~itelno<br />
i nabavka na elementi za konstrukcija na za{titni<br />
objekti za smestuvawe na kontrolnata oprema za<br />
navodnuvawe; operativni tro{oci za instalirawe na<br />
oprema, vklu~itelno i softver.<br />
(3) Sredstvata od stav (1) to~ka 2 vo iznos od 32.000.000,00<br />
denari se nameneti za slednive investicii:<br />
intelektualni uslugi za izrabotka na grade`en proekt<br />
za podignuvawe na novi oran`erii (staklenici ili<br />
plastenici); nabavka na grade`ni materijali i elementi<br />
za konstrukcija od metal ili aluminium vklu~itelno i<br />
prekrivki od staklo ili plasti~na prekrivka; nabavka na<br />
kultivatori ili moto-kultivatori; nabavka na oprema i<br />
priklu~na mehanizacija za priprema na po~va, za sadewe<br />
i za berewe; nabavka na oprema za instalirawe na<br />
moderni i efikasni sistemi za navodnuvawe isklu~ivo<br />
nameneti za novite povr{ini pod oran`erii, so<br />
pridru`en kompjuterski softver vku~itelno i nabavka<br />
na generatori ili agregati za obezbeduvawe na energija
AGENCIJA ZA FINANSISKA PODDR[KA VO ZEMJODELSTVOTO I RURALNIOT RAZVOJ<br />
za rabota na sistemot na navodnuvawe; operativni<br />
tro{oci za gradewe, instalirawe na elementi za<br />
konstrukcija i oprema, vklu~itelno i softver, kako<br />
i nabavka na oprema za odr`uvawe na mikroklimatski<br />
uslovi vo oran`erii.<br />
(4) Sredstvata od stav (1) to~ka 3 vo iznos od 61.000.000,00<br />
denari se nameneti za slednive investicii: nabavka<br />
na zemjodelska mehanizacija, priklu~na mehanizacija i<br />
oprema za primarno proizvodstvo na `itni i industriski<br />
kulturi (maslodajni, fura`ni kulturi, tutun),<br />
vklu~itelno i proizvodstvo na kompir i operativni<br />
tro{oci za instalirawe na oprema.<br />
(5) Sredstvata od stav (1) to~ka 4 vo iznos od<br />
28.000.000,00 denari se nameneti za slednive<br />
investicii: nabavka na oprema za postavuvawe na<br />
sistemi za hranewe vklu~itelno i oprema za podgotovka<br />
na premiksi i skladirawe na dobito~na hrana; nabavka<br />
na oprema za sistemi za poewe; nabavka na oprema za<br />
sistemi za molzewe i ~uvawe na mleko; nabavka na oprema<br />
za ograduvawe na prostorot za odgleduvawe i ispa{a<br />
na dobitokot; nabavka na oprema za odgleduvawe na<br />
nesilki; nabavka na inkubatori za `ivina; nabavka na<br />
oprema za ~istewe na prostorot za ~uvawe na dobitok<br />
ili `ivina i transport; nabavka na grade`ni materijali<br />
ili elementi za konstrukcija na rezervoari ili platoa<br />
za skladirawe na arsko |ubrivo; operativni tro{oci<br />
za gradewe, instalirawe na elementi za konstrukcija i<br />
oprema, vklu~itelno i softver.<br />
(6) Sredstvata od stav (1) to~ka 5 vo iznos od 9.000.000,00<br />
denari se nameneti za slednive investicii: nabavka na<br />
ramki i sandaci za p~elni semejstva; nabavka na oprema za<br />
odgleduvawe na p~eli; nabavka na oprema proizvodstvo<br />
na med i p~elni proizvodi; operativni tro{oci za<br />
instalirawe na oprema.<br />
(7) Sredstvata od stav (1) to~ka 6 vo iznos od 28.000.000,00<br />
denari se nameneti za slednive investicii: intelektualni<br />
uslugi za izrabotka na grade`en proekt za obnovuvawe i<br />
podignuvawe novi kapaciteti za akvakultura; nabavka na<br />
grade`ni materijali i elementi za konstrukcija nameneti za<br />
obnovuvawe i podignuvawe novi kapaciteti za akvakultura<br />
(bazeni, kadi) mati~ni bazeni, odgleduvali{te i goili{te<br />
za slatkovodna riba; nabavka na grade`ni materijali<br />
i elementi za konstrukcija nameneti za mrestili{te<br />
(inkubaciska sala) i inkubacija na ikra vklu~itelno i<br />
oprema za mrestewe i inkubacija na ikra (inkubatori i<br />
le`nici); nabavka na kafezi za kafezno odgleduvawe na<br />
slatkovodna riba; nabavka na oprema za ~uvawe na hrana<br />
i hranewe na ribite; nabavka na oprema za skladirawe na<br />
riba opremeno so sistem za ispu{tawe na te~en kislorod<br />
ili fri`ideri; nabavka na ledomati; nabavka na oprema za<br />
pro~istuvawe na vlezni ili ispusni vodi (pumpi, filtri<br />
i cevki); operativni tro{oci za gradewe, instalirawe<br />
na elementi za konstrukcija i oprema, vklu~itelno i<br />
softver.<br />
(8) Korisnik na sredstvata od stav (1) osven to~ka 6 od ovoj<br />
del e zemjodelsko stopanstvo vpi{ano vo Edinstveniot<br />
registar na zemjodelski stopanstva soglasno Zakon za<br />
zemjodelstvoto i ruralniot razvoj so slednata golemina<br />
na zemjodelski proizvodni kapaciteti:<br />
a) Za investicii od stav (2) na ovoj del, da raspolaga<br />
so minimum 0,2 ha povr{ina pod lozovi ili ovo{ni<br />
nasadi ili gradinarski kulturi na otvoreno;<br />
b) Za investicii od stav (3) na ovoj del, da raspolaga<br />
so: minimum 0,1 ha povr{ina nameneta za podignuvawe<br />
na novi oran`erii (staklenici) i opremuvawe na<br />
novite oran`erii; minimum 0,2 ha povr{ina nameneta<br />
za podignuvawe na novi oran`erii (plastenici) i<br />
opremuvawe na novite oran`erii; minimum 0,05 ha<br />
povr{ina nameneta za podignuvawe na novi rasadnici<br />
(staklenici ili plastenici) i opremuvawe na novite<br />
rasadnici; minimum 0.3 ha povr{ina pod oran`erii<br />
(staklenici ili plastenici) nameneta za opremuvawe<br />
i mehanizacija.<br />
v) Za investicii od stav (4) na ovoj del, da raspolaga<br />
so: minimum 0,5 ha povr{ina nameneta za `itni ili<br />
industriski kulturi (maslodajni, fura`ni kulturi,<br />
tutun) - minimum 0,3 ha povr{ina nameneta za<br />
proizvodstvo na kompir.<br />
g) Za investicii od stav (5) na ovoj del, da raspolaga<br />
so: minimum 5 do maksimum 130 grla mle~ni kravi;<br />
minimum 7 do maksimum 100 grla goveda za tov godi{no;<br />
minimum 150 do maksimum 700 ovci od site kategorii;<br />
minimum 50 do maksimum 350 kozi od site kategorii;<br />
minimum 20 do maksimum 50 matorici ili minimum<br />
400 do maksimum 1000 svinski goenici godi{no;<br />
minimum 1000 do maksimum 15 000 nesilki; minimum<br />
2500 do 10000 brojleri po turnus.<br />
d) Za investicii od stav (6) na ovoj del, da raspolaga<br />
so minimum 10 p~elni semejstva.<br />
(9) Korisnik na merkite stav (1) to~ka 6 od ovoj del se<br />
pravni i fizi~ki lica koi ispolnuvaat op{ti uslovi za<br />
vr{ewe na ribolovna dejnost i se registrirani soglasno<br />
Zakonot za ribarstvo i akvakultura.<br />
(10) Vkupnata vrednost na odobreni investicii po<br />
poedine~en korisnik ne mo`e da gi nadmine slednive<br />
iznosi: ne pove}e od 3.500.000 denari za investiciite<br />
od stav (2) na ovoj del; ne pove}e od 6.000.000 denari za<br />
investiciite od stav (3) na ovoj del; ne pove}e od 4.000.000<br />
denari za investiciite od stav (4) na ovoj del; ne pove}e od<br />
5.000.000 denari za investiciite od stav (5) na ovoj del;<br />
ne pove}e od 500.000 denari za investiciite od stav (6)<br />
na ovoj del, ne pove}e od 6.500.000 denari za investiciite<br />
od stav (7) na ovoj del.<br />
(11) Dokolku eden korisnik podnese edno barawe za pove}<br />
e investacii od stav (1) na ovoj del, vkupna vrednost<br />
na odobreni investicii ne mo`e da nadmine pove}e od<br />
3.000.000 denari.<br />
(12) Po isklu~ok od stav (2) od Del I, sredstvata od stav (1)<br />
na ovoj del se ispla}aat po princip na ko-finansirawe<br />
na realizirani investicii vo visina od:<br />
55% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii podneseni od nositel na zemjodelsko<br />
stopanstvo od 18 godini starost do 40 godini starost<br />
na denot na podnesuvawe na investicijata ili `ena<br />
nositel na zemjodelsko stopanstvo;<br />
60% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii podneseni od nositel na zemjodelsko<br />
stopanstvo koe se nao|a vo ridsko-planinsko ruralno<br />
podra~je;<br />
65% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii podneseni od nositel na zemjodelsko<br />
stopanstvo od 18 godini starost do 40 godini<br />
starost na denot na podnesuvawe ili `ena nositel<br />
na zemjodelsko stopanstvo koe se nao|a vo ridskoplaninsko<br />
ruralno podra~je;<br />
80% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii od stav (5) alineja 7 i 8.
AGENCIJA ZA FINANSISKA PODDR[KA VO ZEMJODELSTVOTO I RURALNIOT RAZVOJ<br />
(13) Vo slu~aj na pogolem broj barawa vo odnos na<br />
raspolo`ivite sredstva od stav (1) osven to~ka 6, prednost<br />
imaat fizi~ki lica registrirani soglasno Zakon za<br />
vr{ewe zemjodelska dejnost, fizi~ki lica-trgovci<br />
poedinci registrirani soglasno Zakon za trgovski<br />
dru{tva i individualni zemjodelci koi se steknale so<br />
status na osigurenik soglasno Zakonot za penziskoto i<br />
invalidskoto osiguruvawe.<br />
III<br />
(1) Sredstvata od Del I stav (1) to~ka 2 na ovaa programa vo<br />
iznos od 80.000.000,00 denari se nameneti za slednive<br />
investicii:<br />
1. nabavka na oprema za priem i skladirawe na surovina,<br />
podgotovka za prerabotka i prerabotka, pakuvawe i<br />
skladirawe na gotov proizvod, vklu~itelno i oprema<br />
za utvrduvawe i kontrola na kvalitet na proizvodite<br />
i operativni tro{oci za instalacija i monta`a na<br />
nabavenata oprema nameneta za: prerabotki od ovo{je<br />
i zelen~uk, vklu~itelno i konzervirawe na pe~urki;<br />
proizvodstvo na mle~ni proizvodi; proizvodstvo na<br />
mleko vo prav i proizvodstvo na puter; proizvodstvo na<br />
melni~ki proizvodi i integralni proizvodi; prerabotka<br />
na maslodajna repa, soja, maslodajni semiwa i `itarki<br />
za proizvodstvo na nerafinirano maslo za jadewe;<br />
proizvodstvo na dobito~na hrana; proizvodstvo na jajca<br />
vo prav i melan`; proizvodstvo na vino (osven oprema za<br />
stabilizacija i finalizacija); mesni prerabotki; med i<br />
p~elni proizvodi; proizvodstvo na kompirov skrob.<br />
(2) Nabavka na grade`ni materijali i elementi za<br />
konstrukcija i oprema za postignuvawe na standardite<br />
za bezbednost na hrana za zemjodelsko-prehrambenite<br />
podsektori od to~ka 1 na ovoj stav vo soglasnost so Zakonot<br />
za bezbednost na hrana i Zakonot za veterinarno javno<br />
zdravstvo, vklu~itelno i operativni tro{oci za gradewe<br />
i instalirawe na elementi za konstrukcija.<br />
(3) Korisnici na merkite od stav (1) od ovoj del se pravni<br />
lica registrirani soglasno Zakonot za trgovski dru{tva ili<br />
Zakonot za zadrugite so broj na vraboteni ne pomal od 3 lica<br />
i ne pogolem od 50 lica, koi gi ispolnuvaat minimalnite<br />
uslovi za vr{ewe na soodvetnata dejnost soglasno zakon.<br />
(4) Vkupnata vrednost na odobreni investicii po poedine~en<br />
korisnik ne mo`e da iznesuva pove}e od 13.000.000 denari za<br />
investiciite od stav (1) na ovoj del,l osven za investaciite<br />
od to~ka 1 alineja 1 i 2 i to~ka 2, vo koj slu~aj odobrenite<br />
investicii po poedine~en korisnik ne mo`e da nadminat<br />
3.500.000 denari.<br />
IV<br />
(1) Sredstvata od Del I stav (1) to~ka 3 na ovaa programa vo<br />
iznos od 110.000.000,00 denari se nameneti za slednovo:<br />
Investicii vo sozdavawe na osnovni<br />
23.000.000<br />
preduslovi za razvoj na sto~arstvoto<br />
Investicii za rehabilitacija na<br />
sistemite za navodnuvawe na Vodni 8.000.000<br />
zaednici<br />
Investicii vo rekonstrukcija ili<br />
izgradba na patna infrastruktura vo 79.000.000<br />
ruralni podra~ja<br />
VKUPNO 110.000.000<br />
(2) Sredstvata od stav (1) to~ka 1 vo iznos od<br />
23.000.000,00 denari se nameneti za slednive<br />
investicii: intelektualni uslugi za izrabotka na<br />
grade`en ili elektrifikaciski proekt; nabavka na<br />
oprema za povrzuvawe na odgleduvali{tata na dobitok<br />
so elektri~na energija, vklu~itelno i nabavka na<br />
agregati ili generatori i pridru`na instalaciona<br />
oprema za snabduvawe so elektri~na energija;<br />
nabavka na oprema za vodosnabduvawe na odgleduvali{tata<br />
na dobitok; nabavka na grade`en materijal i elementi<br />
za izgradba na zafati na voda i rezervoari za vodopoila<br />
na pasi{ta i izgradba na vodopoila; nabavka na oprema<br />
za ograduvawe na pasi{ta i voveduvawe na sistemi na<br />
kontrolna ispa{a so strujni naso~uvawa, vklu~itelno<br />
i kompjuterska oprema i softver; operativni tro{oci<br />
za izveduvawe na gradba i instalacija na oprema;<br />
nadomest na neto-plata na vraboteni lica za ~uvawe<br />
na dobitok vo period od 01.01.2009 godina, zaklu~no so<br />
31.102009 godina, za broj na vraboteni lica soodveten<br />
na goleminata na stadoto vo odnos 1 vraboten za `uvawe<br />
na 150 ovci ili 1 vraboten za ~uvawe na 100 kozi;<br />
finansirawe na investicioni aktivnosti predivdeni<br />
so programata za stopanistuvawe so pasi{ta.<br />
(3) Sredstvata od stav (1) to~ka 2 vo iznos od 8.000.000,00<br />
denari se nameneti za investicii za obnovuvawe<br />
i modernizacija na sistemite za navodnuvawe i za<br />
odvodnuvawe (odvodnite kanali) so koi rakovodat<br />
Vodnite zaednici, vklu~itelno i izgradba na sistemi za<br />
podzemno drenirawe na vodata od po~vata, odnosno za<br />
slednive investicii: intelektualni uslugi za izrabotka<br />
na grade`en proekt za izgradba ili rekonstrukcija na<br />
sistem za navodnuvawe; nabavka na grade`en materijal<br />
i elementi za konstrukcija (pumpi, filtri, cevki);<br />
operativni tro{oci za ~istewe i podgotovka na terenot<br />
za gradba; operativni tro{oci za izveduvawe na gradba<br />
i instalirawe na oprema.<br />
(4) Sredstvata od stav (1) to~ka 3 vo iznos od 79.000.000,00<br />
denari se nameneti za rekonstrukcija ili izgradba na<br />
zemjodelski pat, makadamski pat i nekategoriziran pat,<br />
vklu~itelno i pokrivawe na selski ulici, nameneti<br />
za povrzuvawe na selo so op{tinski pat; povrzuvawe<br />
na selo so drugo selo (op{tinski pat); povrzuvawe na<br />
seloto so prirodni retkosti, kulturni ili ostanati<br />
objekti od zna~ewe na naselenieto vo seloto; probivawe,<br />
izramnuvawe i pokrivawe na zemjodelski pat; so dol`ina<br />
na patot koja ne nadminuva 1km i {iro~ina na patot<br />
koja ne nadminuva 6m, odnosno za slednive investicii:<br />
intelektualni uslugi za izrabotka na grade`en proekt za<br />
izgradba ili rekonstrukcija na pat; nabavka na grade`en<br />
materijal i materijal za prekrivawe na povr{inata na<br />
patot vklu~itelno i pokrivni elementi (bekaton plo~ki,<br />
kameni plo~ki ili kocki ili sli~ni povr{inski pokrivni<br />
elementi); operativni tro{oci za ~istewe i podgotovka<br />
na terenot; operativni tro{oci za izveduvawe na gradba<br />
i prekrivawe na povr{inata na patot.<br />
(5) Korisnik na sredstvata od stav (2) osven alineite<br />
7 i 8 od ovoj del e zemjodelsko stopanstvo upi{ano<br />
vo Edinstveniot registar na zemjodelski stopanstva<br />
soglasno Zakon za zemjodelstvoto i ruralniot razvoj koj<br />
e sopstvenik ili korisnik na pasi{te i e so slednata<br />
golemina na zemjodelski proizvodni kapaciteti: minimum<br />
15 grla mle~ni kravi; minimum 15 grla goveda za tov<br />
godi{no; minimum 300 ovci od site kategorii; minimum
AGENCIJA ZA FINANSISKA PODDR[KA VO ZEMJODELSTVOTO I RURALNIOT RAZVOJ<br />
150 kozi od site kategorii; minimum 50 matorici ili<br />
minimum 1000 svinski goenici godi{no.<br />
(6) Korisnik na sredstvata od stav (2) alineja 7 od ovoj<br />
del e zemjodelsko stopanstvo upi{ano vo Edinstveniot<br />
registar na zemjodelski stopanstva soglasno Zakon<br />
za zemjodelstvoto i ruralniot razvoj i e so slednata<br />
golemina na zemjodelski proizvodni kapaciteti:<br />
minimum 150 ovci od site kategorii i minimum 100 kozi<br />
od site kategorii.<br />
(7) Korisnik na sredstvata od stav (2) alineja 8 od ovoj<br />
del e Javnoto pretprijatie za stopanisuvawe so pasi{ta<br />
na Republika Makedonija.<br />
(8) Korisnik na sredstvata od stav (3) od ovoj del se<br />
registrirani Vodni Zaednici soglasno Zakonot za<br />
vodni zaednici i na koi im se predadeni sistemite na<br />
upravuvawe od strana na Ministerstvoto za zemjodelstvo,<br />
{umarstvo i vodostopanstvo.<br />
(9) Korisnik na sredstvata od stav (4) od ovoj del<br />
mo`e da bide samostojno lokalnata samouprava kade<br />
se nao|a seloto ili javno-privatno partnerstvo kade<br />
kako nositel se javuva ili lokalnata samouprava ili<br />
mesnata zaednica na seloto registrirana od lokalnata<br />
samouprava.<br />
(10) Vkupnata vrednost na odobreni investicii po<br />
poedine~en korisnik ne mo`e da gi nadmine slednive<br />
iznosi: ne pove}e od 3.000.000 denari za investiciite<br />
od stav (2) osven za alineja 7 i 8 na ovoj del; ne pove}e od<br />
18.000 denari mese~no po eden vraboten za investaciite<br />
od stav (2) alineja 7 na ovoj del; ne pove}e od 10.000.000<br />
denari vkupen iznos na odobreni sredstva za isplata na<br />
investiciite od stav (2) alineja 8 na ovoj del vo period<br />
na sproveduvawe na ovaa Programa; 5.000.000 denari<br />
za investiciite od stav (3) na ovoj del; ne pove}e od<br />
10.000.000 denari za investiciite od stav (4) na ovoj<br />
del.<br />
(11) Po isklu~ok od stav (3) od Del I, sredstvata od stav (1)<br />
na ovoj del se ispla}aat po princip na ko-finansirawe<br />
na realizirani investicii vo visina od:<br />
55% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii podneseni od nositel na zemjodelsko<br />
stopanstvo od 18 godini starost do 40 godini starost<br />
na denot na podnesuvawe na investicijata ili `ena<br />
nositel na zemjodelsko stopanstvo;<br />
60% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii podneseni od nositel na zemjodelsko<br />
stopanstvo koe se nao|a vo ridsko-planinsko ruralno<br />
podra~je;<br />
65% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii podneseni od nositel na zemjodelsko<br />
stopanstvo od 18 godini starost do 40 godini<br />
starost na denot na podnesuvawe ili `ena nositel<br />
na zemjodelsko stopanstvo koe se nao|a vo ridskoplaninsko<br />
ruralno podra~je;<br />
70% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii od stav (4) od ovoj Del.<br />
80% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii od stav (4) od ovoj Del nameneti za selo<br />
klasificirano kako ridsko-planinsko ruralno<br />
podra~je.<br />
V<br />
(1) Sredstvata od Del I to~ka 4 na ovaa programa vo<br />
iznos od 6.000.000,00 denari se nameneti finansirawe<br />
na tro{oci za izrabotka na promotivni materijali<br />
za ruralen turizam, odnosno za slednive investicii:<br />
intelektualni uslugi ili avtorski honorar za<br />
izrabotka na bro{uri, mapi, knigi so istoriski fakti<br />
za lokaliteti i znamenitosti za odredeno ruralno<br />
podra~je; intelektualni uslugi ili avtorski honorar<br />
za grafi~ka podgotovka za pe~atewe na bro{uri, mapi,<br />
knigi so istoriski fakti za lokaliteti i znamenitosti<br />
za odredeno ruralno podra~je; nabavka na uslugi za<br />
pe~atewe na bro{uri, mapi, knigi so istoriski fakti za<br />
lokaliteti i znamenitosti za odredeno ruralno podra~je<br />
vo ne pove}e od 1.000 primeroci; nabavka na uslugi za<br />
dizajn i izrabotka na soodvetni znaci za odbele`uvawe<br />
i unapreduvawe na {umski pateki; operativni tro{oci<br />
za postavuvawe na soodvetni znaci za odbele`uvawe i<br />
unapreduvawe na {umski pateki.<br />
(2) Korisnici na merkite od stav (1) od ovoj del se<br />
zdru`enija i fondacii registrirani soglasno Zakonot<br />
za zdru`enija na gra|ani i fondacii ili pravni lica<br />
registrirani soglasno Zakonot za zadrugite so sedi{te<br />
vo ruralno podra~je.<br />
(3) Kako korisnik na investiciite od alineja 4 i 5 od<br />
stav (1) mo`e da se javi i lokalnata samouprava kade<br />
se nao|a ruralnoto podra~je ili mesnata zaednica na<br />
ruralnoto podra~je.<br />
(4) Korisnicite na sredstvata od stav (3) od ovoj Del<br />
mora da ja sprovedat odobrenata investicija soglasno<br />
odredbite od Zakonot za javnite nabavki.<br />
(5) Vkupnata vrednost na odobreni investicii po<br />
poedine~en korisnik ne mo`e da gi nadmine slednive<br />
iznosi: ne pove}e od 180.000 denari za investiciite<br />
od stav (1) alineja 1 na ovoj del; ne pove}e od 300.000<br />
denari za investiciite od stav (1) alineja 2 na ovoj del;<br />
ne pove}e od 450.000 denari za investiciite od stav<br />
(1) alineja 3 na ovoj del; ne pove}e od 150.000 denari za<br />
investiciite od stav (1) alineja 4 na ovoj del; ne pove}<br />
e od 250.000 denari za investiciite od stav (1) alineja<br />
5 na ovoj del;<br />
(6) Po isklu~ok od stav (3) od Del I, sredstvata od stav (1)<br />
na ovoj del se ispla}aat po princip na ko-finansirawe<br />
na realizirani investicii vo visina od 70% od<br />
vrednosta na odobrenata investicija za investicii vo<br />
ridsko-planinsko ruralno podra~je;<br />
VI<br />
(1) Sredstvata od Del I stav (1) to~ka 5 na ovaa programa<br />
vo iznos od 8.000.000,00 denari se nameneti za<br />
slednovo:intelektualni uslugi ili avtorski honorary<br />
za izrabotka i grafi`ka podgotovka za pe~atewe na<br />
edukativni materijali i trening za upatstva i pe~atewe<br />
vo ne pove}e od 1.000 primeroci; tro{oci za organizacija<br />
i oddr`uvawe na obuki i treninzi na individualni<br />
zemjodelski proizvoditeli; tro{oci za nadomest na<br />
avtorski honorari za obu~uva~i i predava~i; nabavka<br />
na oprema za obuki so isklu~ok na kompjuterska oprema,<br />
kompjuterski softver i mebel.<br />
(2) Korisnici na merkite od stav (1) od ovoj del se
AGENCIJA ZA FINANSISKA PODDR[KA VO ZEMJODELSTVOTO I RURALNIOT RAZVOJ<br />
zdru`enija i fondacii registrirani soglasno Zakonot<br />
za zdru`enija na gra|ani i fondacii so sedi{te vo<br />
ruralni podra~ja, javni nau~ni ustanovi od oblasta<br />
na zemjodelstvo, {umarstvo i vodostopanstvo soglasno<br />
Zakonot za nau~no istra`uva~ka dejnost, obrazovna<br />
institucija ili ustanova koja gi ispolnuva uslovite<br />
soglasno Zakon za visokoto obrazovanie, Zakon za<br />
srednoto obrazovanie, Zakon za sstru~noto obrazovanie<br />
i obuka, Zakon za obrazovanie na vozrasnite, pravni lica<br />
registrirani soglasno Zakonot za trgovski dru{tva i<br />
pravni lica registrirani soglasno Zakon za zadrugite<br />
za zemjodelstvo.<br />
(3) Vkupnata vrednost na odobrenata investicija po<br />
poedine~en korisnik ne mo`e da iznesuva pove}e od<br />
4.000.000 denari.<br />
VII<br />
(1) Sredstvata od Del I stav (1) to~ka 6 na ovaa programa<br />
vo iznos od 6.000.000,00 denari }e se koristat za<br />
slednite investicii: intelektualni uslugi ili<br />
avtorski honorar za formirawe na zemjodelski zadrugi<br />
i pravni lica formirani od zdru`enija na zemjodelski<br />
proizvoditeli formirani po 01.01.2009 godina; nabavka<br />
na oprema za kancelariski prostorii i kompjuterska<br />
oprema za zemjodelski zadrugi i pravni lica formirani<br />
od zdru`enija na zemjodelski proizvoditeli formirani<br />
po 01.01.2009 godina; nadomest na tro{oci za vodewe na<br />
smetkovodstvo za tekovnata 2009 godina zaklu~no so<br />
31.10 2009. Za korisnicite od Programata za finansiska<br />
poddr{ka na ruralniot razvoj za 2008 godina se<br />
nadomestuvaat i tro{ocite za vodewe smetkovodstvo<br />
za period od 01.11. – 31.12. 2008; nadomest na netoplata<br />
na upravitelot na novoformirana zemjodelska<br />
zadruga ili pravnoto lice formirano od zdru`enie<br />
na zemjodelski proizvoditeli formirani po 01.01.2009<br />
godina za period 01.01-30.10.2009 godina; nadomest na<br />
neto-plata na upravitelot na zemjodelska zadruga ili<br />
pravnoto lice formirano od zdru`enie na zemjodelski<br />
proizvoditeli po 01.01.2008 godina za period 01.11.2008<br />
godina-30.10.2009 godina; nadomest na neto-plata na<br />
upravitelot na zemjodelska zadruga ili pravnoto lice<br />
formirano od zdru`enie na zemjodelski proizvoditeli<br />
formirani pred 01.01.2007 godina za period 01.01.2008-<br />
30.10.2009 godina.<br />
(2) Korisnici na merkite od stav (1) od ovoj del se zadrugi<br />
i pravni lica osnovani od zdru`enija na zemjodelski<br />
proizvoditeli koi se zanimavaat so zemjodelska<br />
dejnost.<br />
(3) Vkupnata vrednost na rashodite po poedine~en<br />
korisnik ne mo`e da gi nadmine slednive iznosi: ne<br />
pove}e od 30.000 denari za tro{ocite od stav (1) alineja<br />
1 na ovoj del; ne pove}e od 60.000 denari za tro{ocite od<br />
stav (1) alineja 2 na ovoj del; ne pove}e od 75.000 denari<br />
za tro{ocite od stav (1) alineja 3 na ovoj del; ne pove}<br />
e od prose~nata godi{na neto plata izrazena vo meseci<br />
vo dejnosta za tro{ocite od stav (1) alineja 4, 5 i 6 na<br />
ovoj del.<br />
VIII<br />
(1) Sredstvata od Del I stav (1) to~ka 7 na ovaa programa vo<br />
iznos od 18.000.000,00 denari se nameneti za slednive<br />
investicii: nabavka na oprema za instalacii za<br />
proizvodstvo i koristewe na solarna energija; nabavka<br />
na oprema za instalacii za proizvodstvo i koristewe na<br />
bio-gas; nabavka na oprema za instalacii za proizvodstvo<br />
i koristewe na veterot kako izvor na energija; nabavka<br />
na oprema za instalacii za proizvodstvo i koristewe<br />
na geo-termalna energija; operativni tro{oci za<br />
instalacija na oprema.<br />
(2) Korisnik na sredstvata od stav (1) od ovoj del e<br />
semejno zemjodelsko stopanstvo upi{ano vo Edinstveniot<br />
registar na zemjodelski stopanstva soglasno Zakon za<br />
zemjodelstvoto i ruralniot razvoj.<br />
(3) Vkupnata vrednost na odobrena investicija po<br />
poedine~en korisnik ne mo`e da nadmine iznos od<br />
2.000.000 denari.<br />
(4) Po isklu~ok od stav (3) od Del I, sredstvata od stav (1)<br />
na ovoj del se ispla}aat po princip na ko-fiansisrawe<br />
na realizirani investacii vo visina od:<br />
60% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii podneseni od nositel na zemojdelsko<br />
stopanstvo od 18 godini starost do 40 godini starost<br />
na denost na podnesuvawe na investacijata ili `ena<br />
nositel na zemjodelsko stopanstvo;<br />
65% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii podneseni od nositel na zemjodelsko<br />
stopanstvo koe se nao|a vo ridsko-planinsko ruralno<br />
podra~je;<br />
70% od vrednosta na odobrenata investicija za<br />
investicii podneseni od nositel na zemjodelsko<br />
stopanstvo od 18 godini starost do 40 godini<br />
starost na denot na podnesuvawe na investicijata<br />
ili `ena nositel na zemjodelsko stopanstvo koe se<br />
nao|a vo ridsko-planinsko ruralno podra~je.
Denovi na medot za Blagovec<br />
NASTAN<br />
Nade` za u{te<br />
pouspe{no p~elapewe<br />
Pi{uva:<br />
Stojan~e Anastasov, FFRM Ko~ani<br />
Redakcijata „Moja Zewja” na najdobpiot p~elap wu dodeli tpiwese~na<br />
ppetplata na spisanieto so nade` deka sovetite {to gi objavuva<br />
spisanieto }e powognat za u{te pouspe{no p~elapewe.<br />
Razni ppoizvodi od wed, za{titna obleka, alatki<br />
za p~elapnici, wodeli na p~elni sandaci,<br />
stpu~ na litepatupa, ppepapati za tpetwan na<br />
p~e lnite sewejstva... bea del od asoptiwanot<br />
{to gi kpase{e p~elapskite {tandovi na wanifes ta -<br />
ci jata „Denovi na wedot” vo Vinica. Na ovaa tpidnevna<br />
wa nifestacija, ppeku stpu~ni ppedavawa, wladite se<br />
za poznaa so osnovite na p~elapstvoto.<br />
Po petti pat, p~elapskoto zdpu`enie „Matica” ja<br />
op ganizipa ovaa wanifestacija tokwu na ppaznikot Bla -<br />
govec. Lolew bpoj gpa|ani u`ivaat vo zbogatenata wani -<br />
fes tacija, kultupno-uwetni~kite nastapi i degu sta -<br />
ci jata na wed i ppopolka.<br />
P~elapite bea zadovolni od opganizipanata poseta<br />
na p~elapnik, kowbinipano so ppedavawe za ppavilno<br />
ppo izvodstvo na watici. Isto taka, opganizatopot dode<br />
li ppiznanija za uspe{nite i doka`ani ppo iz vo di te -<br />
li na wed kako wotiv za u{te pouspe{no p~elapewe.<br />
„Ovoj kpaj nudi dobpi<br />
us lovi za p~elapewe. Od<br />
70 ~lenovi na zdpu`enie -<br />
to, okolu 30 se od vi ni~ -<br />
ki ot pegion. Se nadevaw<br />
de ka so ovaa wanife sta ci -<br />
ja }e se zgolewi bpojot na<br />
p~e lapi i wladite }e do bijat<br />
elan za zaniwa va we so<br />
ovaa dejnost. P~e lap -<br />
stvoto e ppo fitabilno i<br />
nie davawe ppidones za negova<br />
afipwacija”, ob jasnu -<br />
Edukacija za podobpa ppoda`ba<br />
va Mapjan~o Donev, ppetsedatel na zdpu`enieto „Ma tica”.<br />
Izlaga~ite se zadovolni od winatogodi{nite ppinosi,<br />
iako uslovite ne bea pogodni. Tie se nadevaat<br />
deka godinava }e bide u{te pouspe{na i pobogata za<br />
p~elapite.<br />
PROBLEM<br />
Me~ka-vizitarka<br />
Pi{uva:<br />
Marija Koteska, FFRM Bitola<br />
Za da se za{titi `ivotinskiot svet, kako i<br />
p~elnite sewejstva, lovnite dpu{tva tpeba<br />
da vp{at ppixpanuvawe na we~kite so<br />
ovo{ni i `itni plodovi, objasnuva<br />
Jovanovski od seloto Lopatica<br />
P~elite na Tpajko Jova nov -<br />
ski i Nikola Ne{kovski od<br />
bi tolskoto selo Lopatica<br />
bi le `ptva na we~ka. Taa se<br />
najala i so p~eli od p~elapnikot na<br />
Atanas @ilevski od seloto Dpago{.<br />
Kon kpajot na wapt, vo ve~epnite<br />
~asovi, we~kata gi napadnala p~e -<br />
lap nicite i ppedizvikala watepijal<br />
na {teta. Ppitoa, uni{tila pet<br />
p~el ni sewejstva na Jovanovski, oko -<br />
lu 20 sewejstva na @ilevski i 35 sewej<br />
stva kaj Ne{kovski.<br />
Spoped Jovanovski, tpi we~ki gi<br />
na padnale negovite p~elapnici, ba -<br />
paj }i xpana. Toj objasnuva deka nacio<br />
nalniot papk „Pelistep” e<br />
izvop za wno`ewe na we~kata. „Sega<br />
wo`e da gi najdete i vo najniskite<br />
pla nin ski ppedeli. Bpojnosta na<br />
we~ ki te ja nadwinuva gpanicata {to<br />
tpe ba da ja iwa vo papkot i toa ppetsta<br />
vuva golewa opasnost za celiot<br />
`i votinski svet i za p~elite”, veli<br />
Jo vanovski.<br />
Ovie p~elapi ja tu`at we~kata<br />
ko ja iw go napadnala iwotot. Ppi<br />
sud skite spopovi, javnite ppavobpa -<br />
ni teli vo za{tita na dp`avata, ve -<br />
li Tpajko, se izjasnuvaat deka za<br />
na ppavenata {teta se pla}a pol o -<br />
vi~ na ot{teta oti p~elapnicite ne<br />
se dovolno za{titeni. „P~e lap ni -<br />
kot wo`e da se za{titi edinstveno<br />
so izgpaden yid od dva wetpa i `e -<br />
lez na vpata”, objasnuva Jovanovski.<br />
Kako da se spasiwe od we~kata?<br />
Vo we|uvpewe, sto~apot Jova nov -<br />
ski ppedlaga za za{tita na `ivo tin<br />
skiot svet, kako i na p~elnite<br />
se wejstva, lovnite dpu{tva da vp -<br />
{at ppixpanuvawe na we~kite so<br />
ovo {ni i `itni plodovi. So sawoto<br />
ppi xpanuvawe so ovo{je i `itna<br />
xpa na, veli toj, bi se za{tedile wno -<br />
gu spedstva {to dp`avata bi tpeba -<br />
lo da gi plati kako ot{teta za<br />
p~e lapite. Jovanovski ppepopa~uva<br />
p~e lapite da ppezewaat wepki so<br />
no} no ~uvawe i upotpeba na za{ tit -<br />
ni spedstva koi }e ja izbpkaat we~ -<br />
ka ta od tepenot.<br />
MART 2009 | 33
P^ELARSTVO<br />
Tradicionalen med<br />
Izvorno<br />
ppoizvodstvo na wed<br />
Ppoizveduvawe wed spoped nopwite ppopi{ani<br />
vo Kupanot (~ist wed bez dodatoci). Toa ni e<br />
nasledeno od wnogu na{i pokolenija. Zna~i,<br />
ppoizveduvawe na ppiwitiven na~in, bez nikakvi<br />
dodatoci. Vsu{nost, na{eto nasledstvo zna~elo<br />
izvopno ppoizvodstvo, a nie swe bile vepni kon<br />
na{ite zapovedi. Isto taka ostanuvawe vepni i<br />
kon na{ite potpo{uva~i”, objasnuva Miftapi<br />
Pi{uva:<br />
Majlinda Ibraimi<br />
Sewejstvoto Mifta -<br />
pi e edinstvenoto<br />
se wejstvo vo te tov -<br />
sko Novo Selo 2 koe<br />
od gleduva p~eli u{te od<br />
pped Vtopata svetska vojna.<br />
Na 1.200 wetpi nadwopska vi -<br />
so ~ina, seduw de set go di{ ni -<br />
ot Mewi{, odgleduva p~eli<br />
u{te od svoeto pano detst -<br />
vo. Vo 1945 godina ostanuva<br />
sa wo so dve ko{nici, no po -<br />
doc na ja zgolewuva nivnata<br />
bpoj ka. Ovoj penzionep go<br />
ppe dava svoeto xobi na sna -<br />
ata Ipwijete. Taa ve}e 17 godi<br />
ni paboti so p~elite.<br />
Ia ko e wajka na tpi walolet -<br />
ni deca, dowa}inka, se gpi`i<br />
za kpavite, taa pped se, e<br />
gop da p~elapka. „Site pa bo -<br />
ti, osven p~elapstvoto, wi<br />
se vo vtop plan. Letno vpe -<br />
we, pabotiwe zaedno so deca -<br />
ta koi newaat nikakvi {kolski<br />
obvpski. Vo p~e lapstvo<br />
to e vklu~en i soppugot<br />
Taip, kako ppodol`uvawe na<br />
se wejnata tpadicija”, veli<br />
Iw pijete. Ova sewejstvo pp o -<br />
iz veduva sawo livadski pla -<br />
nin ski wed. Lo ppodavaat po<br />
500 denapi. Velat deka popa<br />
di kvalitetot na wedot,<br />
lu |eto doa|aat kaj niv i go<br />
ku puvaat od dowa. Isto taka<br />
we dot go plasipaat vo Kotop<br />
i vo Tupcija. „Ppoizveduvawe<br />
wed spoped nopwite ppo pi -<br />
{a ni vo Kupanot (~ist wed<br />
bez dodatoci). Toa ni e na -<br />
sle deno od wnogu na{i po ko -<br />
le nija. Zna~i, ppoizveduvawe<br />
na ppiwitiven na~in, bez ni -<br />
kak vi dodatoci. Vsu{nost,<br />
na {eto nasledstvo zna~elo<br />
iz vopno ppoizvodstvo, a nie<br />
swe bile vepni kon na{ite<br />
Izvopno<br />
ppoizvodstvo -<br />
pouspe{en `ivot<br />
Snaata Iwpijete powaga vo sewejnoto p~elapewe<br />
Sa}e-Skopje<br />
Tel: 02/3 211-907<br />
za povedi. Isto<br />
ta ka os tanuvawe<br />
vepni i kon na -<br />
{i te pot po {u va -<br />
~i”, objasnuva<br />
Mif tapi. Niv ni -<br />
ot wed go upotpebuvaat<br />
i za API<br />
te papija. Osven<br />
toa, ovaa tepa pi -<br />
ja de lu va i kako<br />
antistpes. Ppo -<br />
iz vedeniot ppo -<br />
po lis, bes platno,<br />
go da vat na<br />
lu |eto koi iwa at<br />
po tpeba od toa,<br />
se kako pobude ni<br />
od peligiozni<br />
ppi ~ini.
LRADINARSTVO<br />
Papite za Kapijata<br />
otidoa kaj tpgovcite!?<br />
Pi{uva:<br />
Kole Paskov,<br />
Menaxer za uslugi FFRM<br />
Del proizvoditeli ne gi ispolnija uslovite<br />
Site ppepabotuva~i na industpiska pipepka, kako i na dowati, fefeponi,<br />
kopni{oni i gawba, dokolku gi ispolnuvaat uslovite spoped Ppogpawata za finansiska<br />
poddp{ka na zewjodelstvoto vo 2008 godina, }e dobjat subvencii, velat<br />
od Agencijata za finansiska poddp{ka i pazvoj na zewjodelstvoto i pupalniot<br />
pazvoj. Ovaa wepka, spoped dipektopot na Agencijata, Toni Diwovski e naweneta<br />
isklu~ivo za ppoizvoditelite, so {to se isklu~uva wo`nosta tpgovcite da se<br />
javat kako potencijalni kopisnici na spedstvata. „Tpgovcite ne se celna gpupa<br />
na Ppogpawata, tuku toa se ppoizvoditelite. Se pazbipa, onie ppoizvoditeli koi<br />
ne gi ispolnija bapanite uslovi, ne dobija papi”, objasnuva Diwovski. Negovata<br />
kole{ka, Valentina \o{evska, pakovoditel na sektop za dipektni pla}awe vo<br />
Agencijata, objasnuva deka sekoja ppogpawa iwa nawena, kpitepiuwi, uslovi i<br />
visina na poddp{ka. Ovaa godina, za sektopot gpadinapstvo, konkpetno za wepkata<br />
Finansiska poddp{ka za ppoizvodstvo na industpiska pipepka, dowati, fefeponi,<br />
kopni{oni i gawbi ppedadeni vo ppepabotuva~kata industpija, se ispla}aat<br />
12.000 denapi po xektap. „Za `al, pogolew del od ppoizvoditelite ne donesoa<br />
dokaz deka svoeto ppoizvodstvo go ppedale vo industpiskite kapaciteti i ne go<br />
ostvapija ppavoto na subvencija po ovoj osnov”, veli \o{evska.<br />
Otkup na pipepka na punkt<br />
Tpgovcite i natawu se bogatat na<br />
gpb ot na zewjodelcite, velat<br />
stpu wi~kite ppoizvoditeli na<br />
pi pepka. Zewjodelcite obvinuva -<br />
at deka tie iw gi zele i subvenciite za<br />
ppe dadenata koli~ina vo ppe pa bo tu va~ -<br />
ki te kapaciteti. Okolu 1500 ppo iz vo di -<br />
te li na kuptovska kapija od Stpuwi~kiot<br />
pe gion ostanaa bez poddp{kata. Od stpa -<br />
na na Agencijata za finan siska poddp{ka<br />
i be{e ob paz lo `e no deka toa se ppe da de -<br />
ni koli~ini na tpgovci za izvoz. Zewjodelcite<br />
ppa{uvaat dali ppepabotuva~ite<br />
ne waat svoi otkupni punktovi, odnosno<br />
ka ko go vp{ea otkupot i nabavkata so pi -<br />
pep ka i zo{to ne davaa kantapni bele{ki<br />
so pe~at za kogo gi otkupuvaat? Isto taka,<br />
zew j odelcite ppa{uvaat ~ii se tpgovcite<br />
i za kogo otkupuvaat i dali ne se pospedni<br />
ci powe|u ppepabotuva~ite i zewjodelcite.<br />
Odnosno, dali tie tpgovci ne<br />
ppe dale na ppepabotuva~ite i ne gi zewa -<br />
le papite za subvencii nawesto zewjodelcite,<br />
potoa kako e postapeno so ot kupnata<br />
sipovina - se bapa dokaz za toa kade<br />
e odneseno otkupenoto ppoizvodstvo i<br />
toj, potoa, tpeba da se dostavi do Zew jo -<br />
del skiot inspektopat.<br />
Fapwepite povikuvaat da se ppezewe<br />
naj ostpa akcija od stpana na Inspektopatot<br />
i da se vidi visinata na {tetata, da<br />
se sppe~i wanipulacijata so nivnata ppo -<br />
iz vedena pipepka (za koja se tvpdi deka<br />
vo op{ to ne e ppedadena i ppepabotena od<br />
tol ku golew pegion). Zewjodelcite ba pa -<br />
at, ovaa godina, Dp`avniot inspektopat<br />
za zewjodelstvo, so pisweno izvestuvawe,<br />
da napedi sekoj ppepabotuva~ki kapa ci -<br />
tet na zewjodelski ppoizvodi (javno i<br />
tpans papentno ppeku pis weno i wediuwsko<br />
infopwipawe) da gi objavi svoite ot -<br />
kup ni punktovi i koe ppavno ili fizi~ko<br />
li ce otkupuva za niv. Vsu{nost, seto ova<br />
tpe ba da se doka`e sawo so pevidipawe na<br />
do kuwentacijata na ppepabotuva~ite od<br />
stpa na na inspektopatot kolku kupile, od<br />
ko go, kolkavi koli~ini ppeboteni pi pep -<br />
ki izvezle. Pokpaj toa, na westoto da iwa<br />
tabla so natpis za koja fipwa se vp {i ot -<br />
ku pot, bidej}i sawo taka infopwa ci jata<br />
}e doppe do zewjodelecot i newa da po s-<br />
toi obvinuvawa za institu ciite.<br />
MART 2009 | 35
POLEDELSTVO<br />
Kalemewe bostan<br />
Od list<br />
do bostan<br />
Rasaduvaweto na postojanoto mesto<br />
po~nuva vo periodot koga kalemeniot<br />
bostan }e dojde na golemina od ~etiri<br />
do pet lista<br />
Kaleweweto e uspe{no<br />
Kaleweweto bapa tppenie<br />
i posebni uslovi<br />
Za da se dojde do kvaliteten<br />
pa sad, a potoa i do kva li te -<br />
ten ppoizvod, potpebno e<br />
wno gu vpewe i tpud, kako i<br />
po s ebna podgotovka. Ppitoa, edna<br />
od najzna~ajnite fazi e kaleweweto<br />
na bostanot. Taa po~nuva so zasaduva<br />
we na takanape~eni „lejki”. Tie,<br />
po docna, na ppoizvoditelite iw<br />
slu `at kako osnova za ppoizvodstvo<br />
na pasadot za bostan.<br />
Pi{uva:<br />
Zoran Georgiev<br />
Stpuwi~kiot pegion e eden od naj -<br />
golewite ppoizvoditeli na bostan<br />
vo dp`avata. Ovaa kultupa posebno<br />
e zastapena vo selata vo po d no` -<br />
jeto na planinata Belasica, kako<br />
{to se Labpovo, Kole{ino, Bo pi so -<br />
vo, Mokpievo i Mokpino. Ovde, eden<br />
ppose~en ppoizvoditel na bo stan<br />
iwa we|u eden i dva xekta pi.<br />
Celiot ppoces po~nuva so sa de -<br />
we na lejkite vo saksii. Otkako }e<br />
doj dat vo faza na dva lista, na suva<br />
po vp{ina i vo posebni paleti, se<br />
za saduvaat sewkite od bostanot.<br />
Do kolku se e kako {to tpeba, vo pepi<br />
odot koga bostanot }e popasne do<br />
tpi lista, toj se kalewi na podloga -<br />
ta od lejkite. Aktivnostite za po~ -<br />
nu vaat so se~ewe na stebloto od<br />
lej kata, koja se ostava sawo na dva<br />
li sta. Potoa, taa se zasekuva, a vo<br />
we |uvpewe, vo vid na klin, se zase -<br />
ku va i kopenot od bostanot. Po ova,<br />
toj se ppicvpstuva so konec ili vo<br />
po sledno vpewe, so posebni {tipki.<br />
Ko ga }e zavp{i ppocesot na kalewe -<br />
we, kalewite se pokpivaat i se osta<br />
vat zatvopeni dva do tpi dena,<br />
bi dej}i, kako {to velat ppo iz vo di -<br />
te lite, dipektnata svetlina wo`e<br />
da na{teti vpz sawiot pazvoj na paste<br />
nieto. Posle ovie dva do tpi de -<br />
na, postepeno, sekoe utpo, se otvopa<br />
po vp{inata se do wowentot koga ka -<br />
le wite }e zakpepnat. Spoped dolgo -<br />
go di{noto iskustvo na<br />
pp oizvoditelite, otkako }e bidat<br />
si gupni deka se powinalo kako {to<br />
tpe ba, se ppewinuva kon sekojdne v -<br />
no to ppovetpuvawe so cel da se iz -<br />
beg ne pojavata na plawenica.<br />
Ra saduvaweto na postojanoto westo<br />
po ~ nuva vo pepiodot koga kaleweni -<br />
ot bostan }e dojde na golewina od<br />
~e tipi do pet lista. Iskustvoto po -<br />
ka `alo deka kaleweweto e wnogu<br />
va` no za kvalitetno ppoizvodstvo<br />
oti taka bostanot dobiva podloga,<br />
od nosno osnova so wnogu posilen kope<br />
nov sistew. Podlogata od lejkata<br />
e daleku pootpopna na povp{inite<br />
ka de {to se sadi, so {to se nawa lu -<br />
va i wo`nosta za pojava na odpedeni<br />
bo lesti. Otpopna e na su{a i na bo -<br />
les ti, a se dobiva i wnogu podobpo<br />
ppo izvodstvo (daleku podobap kva -<br />
li tet i pogolewi ppinosi vo odnos<br />
ko ga bostanot se sadi dipektno bez<br />
ppi wena na kalewi).<br />
Tehniki na kalemewe bostan<br />
1. Vpletena tehnika<br />
2. Strani~no kalemewe<br />
3. Japonska (vozdu{na) tehnika<br />
4. Kalemewe so naboduvawe<br />
36 | MOJA ZEMJA
Domat (Lycopersocon esculentum Mill.)<br />
LRADINARSTVO<br />
Mikroklima vo<br />
za{titeni ppostopi<br />
1<br />
2<br />
Pi{uva:<br />
Tome Timov, dipl. zem. in`.<br />
Toploten re`im<br />
Proizvodno oddelenie<br />
Tewpepatupata na po~vata ili supstpatot od pasaduva -<br />
we do plodonosewe, vo tekot na denot, tpeba da iznesu<br />
va 18-20 o S, a nave~ep taa e 17-18 o S. Tewpepatupata na<br />
voz duxot (ppi son~evo vpewe), ppeku den, e od 22 do 26<br />
ste peni, a nave~ep od 16-18 o S. Dokolku e obla~no, dnevna<br />
ta tewpepatupa e 18-20 o S, a no}nata 15-17 o S.<br />
Za vpewe na plodonoseweto, tewpepatupata na po~ va -<br />
ta ili supstpatot vo tekot na denot tpeba da bide 18-<br />
20 o S, a vo tekot na no}ta 17-19 o S. Tewpepatupata na<br />
voz duxot ppi son~evi denovi tpeba da iznesuva 24-28<br />
cel ziusovi stepeni, a vo tekot na no}ta 18-20 o S. Ppi ob -<br />
la~ ni denovi, dnevnata tewpepatupa tpeba da iznesuva<br />
okolu 20-22 o S, a no}nata 16-18 o S.<br />
Miniwalna aktivna tewpepatupa za dowatot e 12 o S i<br />
na ovaa tewpepatupa ppestanuvaat fiziolo{kite ppoce<br />
si. Spoped toa, vo za{titenite ppostopi, taa ne tpe -<br />
ba da se siwne pod 14 celziusovi stepeni. Maksiwalnata<br />
ak tivna tewpepatupa za dowat e 32 o S. So po na ta wo{ no -<br />
to poka~uvawe na tewpepatupata se nawaluva fotosinte<br />
zata i opa|aat cvetovite. Za da ne dojde do tew pe patupen<br />
stpes, vodata za navodnuvawe tpeba da iwa 22-24 o S.<br />
Voden re`im<br />
Proizvodno oddelenie<br />
Za vpewe na odgleduvaweto, vla`nosta na po~vata ili<br />
sup stpatot do plodonosewe tpeba da bide 70-75% PVK<br />
(pol ski - voden kapacitet), a za vpewe na plodo no se we -<br />
to 75-80% PVK. Relativnata vla`nost na vozduxot do<br />
plo donoseweto tpeba da iznesuva 60-70%, a za vpewe na<br />
plo donoseweto i sozpevaweto 60-65 ppocenti. Dnevna -<br />
ta potpeba za voda iznesuva ppibli`no 4-5 l/w2. Vo zavis<br />
nost od dol`inata na vegetacijata i niza dpugi<br />
fak topi, vkupnata potpeba za voda iznesuva okolu 1000-<br />
1500 l/w 2 .<br />
Svetlosen re`im<br />
Proizvodno oddelenie<br />
Bidej}i dowatot e isklu~ivo xeliofilno (svetloqu bi -<br />
vo) pastenie, po pasaduvaweto se neopxodni winiwuw<br />
10.000 luksi (wepka za odpedeno koli~estvo svetlina),<br />
a optiwalno e okolu 35.000 luksi. Dowatot e pastenie<br />
na kus den, so winiwalno tpaewe na denot od 10 ~asa.<br />
Vozdu{en (gasov) re`im<br />
Za fotosintetskata aktivnost, edna od glavnite kowpo -<br />
nen ti e ppisustvoto na jaglepod dioksid vo vozduxot.<br />
Ne govata koncentpacija vo vozduxot iznesuva okolu<br />
0,03% i naj~esto ne e dovolno za dobivawe visoki i kva -<br />
li tetni ppinosi, posebno koga ppoizvodstvoto se odvi<br />
va vo za{titeni ppostopi. Zatoa, se ppepopa~uva<br />
zbo gatuvawe na vozduxot so jaglepod dioksid vo pepiod<br />
ko ga uslovite za fotosintetska aktivnost se najpovol -<br />
ni. Ppi son~evo vpewe, koncentpacijata na SO 2 tpeba<br />
da iznesuva okolu 0,2-0,3%, a ppi obla~no vpewe, taa e<br />
0,1-0,2%. Dopolnitelnoto koli~estvo SO 2 se vnesuva vo<br />
ppoizvodnoto oddelenie od 10 do 11 ~asot, ppi pelativna<br />
vla`nost na vozduxot od 65% i tewpepatupa od<br />
22-25 o S.<br />
3<br />
4<br />
HACCP<br />
Posebni pe`iwi<br />
za uspe{no<br />
ppoizvodstvo
Sadewe nov lozov nasad so sistem „kapka po kapka"<br />
LOZARSTVO<br />
Navodnuvaweto<br />
e bitno za<br />
uspe{no<br />
lozapstvo<br />
Pi{uva:<br />
T. Stoj~evski<br />
Mowe Savovski, vo atapot na seloto Nov Kapaopwan,<br />
op{tina Kapbinci, winatiot wesec<br />
nasadi 15 xektapi nov nasad so lozje. Ovoj akcionep<br />
vo fipwata „Poledelstvo” objasnuva<br />
deka {tipskoto podnebje gi iwa site kliwatski i<br />
po~veni ppeduslovi za odgleduvawe vinova loza. So ova,<br />
toj ja ppodol`uva tpiesetgodi{nata tpadicija na<br />
sadewe lozje vo pegionot na Kapbinci. Savovski<br />
nasadil „vpanec”, „weplot”, „{apdone”, „kabapne” i<br />
„sipax”.<br />
1. Pped da po~ne so sadewe<br />
na lozovite nasadi, Sa vov -<br />
ski nappavil analiza na pe -<br />
do lo{kiot sostav na zew jata.<br />
Ppofesopite od FZNX<br />
od Skopje utvpdile deka na<br />
zew jata i nedostiga wnogu<br />
azot i wal ppocent na fosfop<br />
i kaliuw, iako gi zadovo<br />
luva site ostanati pped -<br />
uslovi (pesok, glina, xu -<br />
wus...).<br />
2. Po ispituvaweto, toj nabavil sadnici od dvajca<br />
pazli~ni dobavuva~i. Vpz osnova na izvp{enata analiza<br />
i spoped ponudenite ceni, toj kupil 50.000 sadnici,<br />
sadej}i po 3.200 sadnici na xektap. Savovski gi<br />
sadel na pastojanie od wetap i dvaeset we|u loznicite<br />
i 2,5 wetpi we|u pedovite. Po dlabokoto opawe za podgotvuvawe<br />
na povp{inite za sadewe, ovoj zewjodelec ja<br />
nivelipal zewjata so tawipa~a.<br />
3. Pped da gi nasadi lozite, Savovski postavil podzewen<br />
sistew za navodnuvawe „kapka po kapka”. Veli deka se<br />
odlu~il za vakviot sistew popadi wnogute ppednosti vo<br />
odnos na dpugite na~ini na navodnuvawe, odnosno ppednostite<br />
i vo spopedba so sistewot „kapka po kapka” koj<br />
se postavuva nad zewja. So ova, genepalno, spoped<br />
Savovski, se ppevenipaat su{nite pepiodi koi sleduvaat<br />
po kliwatskite ppoweni. Vodata }e ja nabavuva od<br />
ppipoden bunap. So powo{ na puwpi }e ja iska~uva do<br />
odpedeno nivo i ottawu, po ppipoden pad, }e se sleva vo<br />
nasadite.<br />
Pped da gi nasadi lozite,<br />
Savovski postavil podzewen sistew<br />
za navodnuvawe „kapka po kapka"<br />
Tpaka za<br />
podzewno<br />
navodnuvawe<br />
4. Investicijata za postavuvawe na<br />
sistewot „kapka po kapka” pod zewja,<br />
spoped Savovski, }e ja vpati za tpi<br />
podni godini (od po~etokot na eksploatacija<br />
na lozjeto). Isto taka,<br />
kako {to se pedat planovite na ovoj<br />
kpupen zewjodelec, toj }e investipa<br />
vo sistew za wonitoping, analiza i<br />
feptigacija. So toj sistew, koj iwa<br />
sonda i wonitoping sistew (paboti<br />
na solapna enepgija), sawostojno }e ja ispituva zewjata<br />
i nejzinite kapaktepistiki koga saka i od kade {to<br />
saka. Dobienite pezultati gi ppa}a na feptigatop (stacionipan<br />
na edno westo) i pezultatite, avtowatski, gi<br />
dobiva vedna{. Po ova, veli Savovski, sistewot saw }e<br />
pu{ti s# {to $ e potpebno za ppixpanuvawe na zewjata.<br />
5. Sistewot za feptigacija se stava na 40 santiwetpi<br />
dlabo~ina. „Ppocesot po~nuva so wapkipawe na<br />
povp{inata - kade {to odat pedovite. Otstpana, bapew<br />
30 santiwetpi papalelno, se postavuva sajla za da se<br />
dp`i ppavec i so injektop se stavaat cpevata na spedinata.<br />
Cpevoto e postaveno na tpaktop i se pu{ta avtowatski.<br />
Zna~i, sawo tpojca lu|e go postavuvaat<br />
cpevoto za wnogu bpzo vpewe”, veli Savovski.<br />
6. Ekipata na „Moja Zewja” ppistigna kaj ovoj zewjodelec<br />
koga se sadea novite lozovi nasadi. Po tpaktopot koj<br />
vle~e{e cistepna so voda, odea {est lu|e koi gi ppavea<br />
dupkite, gi pu{taa loznicite i gi zatpupuva so obi~no<br />
dpvo. Za bpzo vpewe tie nasadija ogpowni povp{ini.<br />
MART 2009 | 39
MEXANIZACIJA Razvoj na traktorite<br />
Xibpidni tpaktopi<br />
Pi{uva:<br />
Prof.d-r Dragi Tanevski, FZNH<br />
Silniot generator ovozmo`uva snabduvawe i na nadvore{nite potro{uva~i so<br />
elektri~na struja (aparat za elektri~no zavaruvawe, pumpa za polevawe na posevi,<br />
motorna pila i drugo)<br />
Ppi sega{niot stepen na<br />
paz voj na texnikata, xibpid<br />
nite tpaktopi pealno<br />
wo `at da kopistat kowbinacija<br />
na pogon od wotop so vnatpe{<br />
no sogopuvawe i elektpowotop,<br />
koj se napojuva so elektpi~na enep -<br />
gi ja od batepija. Vakov tip tpaktopi<br />
vo sepisko ppoizvodstvo s# u{te ne<br />
postojat, iako postojat ppi~ini za<br />
istpa`uvawe na pepspektivite na<br />
nivniot pazvoj. Za pazlika od tpaktopite,<br />
avtowobilskata texnika e<br />
~e kop ponapped so xibpidniot po -<br />
gon, taka {to nekolku godini se ppo -<br />
izveduvaat sepiski elektpo xibpidni<br />
patni~ki avtowobili. Dostignuvaweto<br />
vo avtowobilskata texnika<br />
wo`e da bide patokaz kon pazvoj na<br />
xib pidnite tpaktopi. Za nivniot<br />
paz voj iwa walku publikuvani podato<br />
ci, no postojat najavuvawa za od -<br />
pe deni istpa`uvawa.<br />
Na zewjodelskiot saew „Agpi tex -<br />
ni ka” 2005 godina vo Xanovep, Lepwa<br />
nija, kowpanijata CASE IH ja ppet -<br />
John Deere 7430<br />
stavi studijata na elektpowexa ni~ -<br />
ka tpanswisija na tpaktop so wo} na<br />
wotopot od 120 kW. ^ekop ponapped<br />
do xibpidniot tpaktop nappavi kowpa<br />
nijata John Deere. Kaj tpaktopite<br />
od sepijata John Deere 7030 Premi -<br />
um, kaj wodelite John Deere 7430 i<br />
7530 so oznaka (E), se vgpaduva gene -<br />
pa top na elektpi~na enepgija koj<br />
ovoz wo`uva ppoizvodstvo i kopiste -<br />
we na elektpi~nata enepgija za po -<br />
tpe bite na potpo{uva~ite na tpak -<br />
topot i nadvop od nego. Lenepato pot<br />
e swesten powe|u wotopot so vnat -<br />
pe{no sogopuvawe i tpanswisija ta<br />
na tpaktopot, a dobiva pogon od za -<br />
wavnikot na wotopot. Ppoizveduva<br />
elek tpi~na enepgija so wo} do 20 kW.<br />
Naponot iznesuva 230 V ili 400 V na<br />
naizweni~nata i 14,3 V na edno na -<br />
so~ nata stpuja.<br />
Vo bliska idnina, koga }e se zgolewi ppiwenata<br />
na ovie tpaktopi, se o~ekuva ppiwena na pogolew<br />
bpoj elektpowotopi kaj ppiklu~nite wa{ini. Ppv<br />
ppiwep za vakvo pe{enie e vgpaduvaweto na elektpowotopen<br />
pogon na diskoviot pastupa~ na wi ne -<br />
palno |ubpe na fipwata Rauch. Rastupa~ot na<br />
wi nepalno |ubpe Rauch Axis EDR e ppv vo svetot na<br />
elektpi~en pogon so napon od 400 V. Blagodapenie<br />
na tpaktopot koj ppoizveduva stpuja, site wexanizwi<br />
na pastupa~ot - diskovite, we{a~ot na<br />
|ubpeto, apapatot za dozipawe, pabotat ppeku<br />
elektpi~ni vodovi. Sekoj od dvata diska iwa sopstven<br />
elektpowotop od 400 V i iwa pegulatop za<br />
bpojot na vpte`i.<br />
John Deere 7430E<br />
Ppoizvedenata stpuja od genepatopot<br />
kaj tpaktopot se kopisti za<br />
po gon na ventilatopot na ladilni -<br />
kot, puwpata za te~nost, kowppeso -<br />
pot za vozdux (ako tpaktopot pas polaga<br />
so takov uped), pnevwatskata<br />
in stalacija i kowppesopot na kli -<br />
wa-upedot. Elektpi~niot pogon<br />
ovoz wo`uva zna~itelno olesnuvawe<br />
i uppavuvawe so ovie upedi i se ostvapuva<br />
pogolew stepen na iskopistenost.<br />
Pokpaj ova, silniot ge nepatop<br />
ovozwo`uva snabduvawe na nadvope{nite<br />
potpo{uva~i so elektpi~<br />
na stpuja, kako {to se apapat za<br />
elek tpi~no zavapuvawe, puwpa za po -<br />
le vawe na posevi, wotopna pila i<br />
dpu go. So toa se ovozwo`uva nivna<br />
ppi wena nadvop od dowenot na elektpi~<br />
nata wpe`a za izvp{uvawe na<br />
pa boti na sawite papceli. So toa,<br />
tpak topot ppetstavuva podvi`en<br />
elek tpi~en agpegat.<br />
Elektpi~niot<br />
za dvi`uva~ na dve -<br />
te we{alki, kako i<br />
avtowatskoto dozipa<br />
we, se usogla se -<br />
ni so bpzinata na<br />
dvi `ewe na tpakto<br />
pot ppeku tepwina<br />
lot na up pavuvawe<br />
i pastupawe vo<br />
setot na tpakto -<br />
pot.<br />
Elektpowotop za pogon
Teradril A300, vakumska sealka so tawira~a (nosena)<br />
MEXANIZACIJA<br />
Ogromen stepen na sigurnost<br />
Dipektno seewe<br />
Lolewa ppednost na ovaa sealka so<br />
diskovi od ppedna stpana vo odnos na<br />
sestpinskiot tip na vakvi kowbinipani<br />
sealki so veptikalna potaciona fpeza<br />
od ppedna stpana e stepenot na<br />
sigupnost<br />
Ppoizvoditel: Vogel i Nut (najgolew<br />
ppoizvoditel na plugovi vo EY)<br />
Zewja na poteklo: Avstpija<br />
Tehni~ki karakteristiki:<br />
Raboten zafat: 3 wetpi<br />
Te`ina: ppazna 1.900 kilogpawi<br />
Rastojanie pome|u redovi: 12, 5 santiwetpi<br />
Broj na redovi: 24<br />
Kapacitet na rezervoar za seme: 840 litpi + opcija<br />
dodatok 400 litpi<br />
Monitor so kompjuter za sledewe na naseanite xektapi,<br />
dnevno, sezonski ili vo edinica vpewe<br />
Kardan<br />
Standardna oprema na kpatka tawipa~a so 24 diskovi<br />
od 460ww, guweni potpopi za za{tita od kawewa, wo`nost<br />
od {teluvawe na dlabina na tawipawe i nakosuvawe na<br />
diskovi vo linija. Dupli lagepi na sekoj disk, fabpi~ki<br />
zatvopeni i za{titeni od nadvope{ni vlijanija i tpojno<br />
za{titeni od penowipaniot ppoizvoditel SK F.<br />
Vaqak za zatrupuvawe od 500 ww<br />
Skali za uvid vo rezervoarot na sealkata<br />
Mo`nost od ostavawe na nenaseani tragovi t.n. „Trimline<br />
system” - tpagovi vodilki za podocne`no ppskawe<br />
so xewiski spedstva<br />
Sealka e naweneta za seewe `itapici i iwa wnogu go -<br />
lew kapacitet 20xa na den. Sealkata paboti i ppi bp zi -<br />
ni od 10-12kw/~as na opani i ppippeweni povp{ini, kako<br />
i na neopani i neppippeweni povp{ini - dipektno<br />
seewe. Vakov tip sealka vo Makedonija se nao|a vo fipwa<br />
ta „Leopapd” [tip. Lolewa ppednost na ovaa sealka<br />
so diskovi od ppedna stpana vo odnos na sestpinskiot<br />
tip na vakvi kowbinipani sealki so veptikalna potaciona<br />
fpeza od ppedna stpana, e<br />
ste penot na sigupnost. Iweno, seal -<br />
ki te so veptikalna potaciona fpe -<br />
za se kapdanski wa{ini, ppenosot na<br />
sna gata e ppeku kapdanot i sistew<br />
na zap~anici, koj po odpedena upot -<br />
pe ba se podlo`ni na golew pizik od<br />
kp {ewe. Ppoblew, koga nekoj od zap -<br />
~a nicite }e se skp{i (popadi istpo -<br />
{e nost ili ako wa{inata nadide na<br />
kawen), e vo iz gube - no to vpewe za negova nabavka i negovata<br />
zawena. Za toa vpe we, wa{inata „stoi”, ne e vo<br />
funkcija i se gubi dpa go ceno vpewe „vo sezona”, vo vpewenski<br />
uslovi koi doz vo luvaat seewe. I vtopata ppednost<br />
pped sealkite so po to-dpqa~a e toa {to taa<br />
paboti i ppi kaweniti tla i ppi vla`ni uslovi, zatoa<br />
{to otpopot {to se sozdava ppi pabota so diskovi e<br />
wnogu powal otkolku kaj vepti kal na potaciona fpeza i<br />
iziskuva tpaktop so powala snaga 160 ks.<br />
Sealkata iwa wo`nost, so dodatok od ppekpivka za<br />
va kuwskiot dozatop i izlezni pedni dozatopi, da sadi<br />
i p~enka na 75 santiwetpi i soodvetni kultupi za vakov<br />
tip seewe. No, se pazbipa, kvalitetot na posadenoto ne -<br />
wa da bide kako so nawenska sealka za p~enka od zapaden<br />
tip, zatoa {to ne wo`e to~no da se postigne odpedenata<br />
dlabina i paspoped.<br />
Kako edinstvena negativ<br />
na stpana na ovaa<br />
seal ka ja naveduvawe po -<br />
tpe bata opanata po vp {i -<br />
na za seewe da bide<br />
po pawnata so tawipa~a so<br />
cel da se popolnat pazo -<br />
pi te od opawe.<br />
Nikol~e Trampevski<br />
Cenata na ovaa vakuwska sealka,<br />
oppewena so diskovi od ppedna<br />
stpana i vaqak za zatpupuvawe, iznesuva<br />
20.000,00 evpa. Posovpeweniot<br />
tip, dopolnitelno oppewen<br />
so dupli diskovi za sekoj ped za zatpupuvawe<br />
na seweto, od zadna<br />
stpana iznesuva 24.000,00 evpa<br />
Diskovi<br />
Vaqak<br />
zatpupuva~<br />
MART 2009 | 45
ZEMJODELSKI ART FESTIVAL<br />
Makedonija, doma}in na mnogu studenti od svetot<br />
Kultupata i<br />
zewjodelstvoto<br />
se vo tesna vpska<br />
Nastanot }e se odr`i vo prvata polovina na<br />
oktomvri, bidej}i ranata esen e period koga<br />
ubavinata na Makedonija e vo kulminacija<br />
Pi{uva:<br />
Darko Karakolevski<br />
Pretsedatel na IAAS Makedonija<br />
Studentite od Fakultetot za zewjodelski nauki<br />
i xpana, vo oktowvpi, }e bidat ovogodi{ni do -<br />
wa }ini na IAAS Apt festivalot, koj ppetsta -<br />
vu va platfopwa za kultupna pazwena we|u<br />
zew jite-u~esni~ki i wo`nost za ppowocija na na{ata<br />
zew ja, kultupa, uwetnost, xpana i obi~ai. Ovoj festival<br />
za ppvpat se odp`al pped dve godini vo Ankapa, Tupcija,<br />
a lani dowa}ini bile studentite od Ilinois, SAD. Ovaa<br />
wa nifestacija ppewinuva vo tpadicija. Nacionalniot<br />
ko witet na IAAS Makedonija podgotvuva odli~na ppogpa<br />
wa za godina{niov Apt Festival, kade {to u~esni -<br />
ci te od wnogu zewji }e wo`e da gi istpa`at i iskusat<br />
AGENCIJA ZA KONTROLA<br />
I SERTIFIKACIJA NA<br />
ORGANSKI PROIZVODI,<br />
PRERABOTKI I PROMET<br />
EDINSTVENA AKREDITIRANA<br />
VO MAKEDONIJA I OVLASTENA OD<br />
MINISTERSTVO ZA ZEMJODELSTVO,<br />
[UMARSTVO I VODOSTOPANSTVO<br />
ul. Dame Gruev br. 5-8/9 Skopje<br />
tel./ faks 02/3239 239<br />
e-mail: balkanbiosert@t-home.mk<br />
Nacionalniot kowitet na Me|unapodnoto zdpu`enie<br />
na studenti po zewjodelski i spodni nauki (IAAS) e osnovan<br />
vo 1998 godina na Fakultetot za zewjodelski<br />
nauki i xpana vo Skopje od stpana na nekolku studenti.<br />
Vo 2003 godina stanuva polnoppaven ~len na IAAS<br />
Wopld, a dotoga{ funkcionipa kako ~len-kopespodent<br />
so {to u~estvuva na pazweni, pabotni kawpovi, sewinapi<br />
i ppoekti na FAO i YNESKO. IAAS Makedonija<br />
ppetstavuva nevladina i neppofitabilna opganizacija<br />
koja na studentite po zewjodelski i spodni<br />
nauki iw nudi wo`nost za ppofesionalna nadgpadba i<br />
nefopwalno doobpazuvawe ppeku tiwska pabota, li~ni<br />
iskustva, istpa`uvawa i podgotovka na ppoekti vo<br />
oblasta na zewjodelstvoto i spodnite nauki.<br />
uba vinite na Makedo -<br />
ni ja. Nasekade niz svetot,<br />
kultupata i<br />
zew jodelstvoto se vo<br />
tes na vpska, a del od<br />
se koja kultupa e i<br />
uwet nosta. Mnogu od<br />
stu dentite svoite<br />
uwe t ni~ki talenti }e<br />
gi poka`at vo ne kol -<br />
ku te uwetni~ki ko lo -<br />
nii. Llaven wotiv i<br />
ins pipacija za foto -<br />
gpa fiite, slikite i<br />
po ezijata }e bidat nedo<br />
ppenite ubavini na<br />
Ma kedonija, kako {to<br />
se wegalitskata op -<br />
Studentite vo<br />
stpuwi~ko<br />
sep vatopija Kokino,<br />
ka wenite figupi od<br />
Kuk lica - kpatovsko, wanastipot Sv. Tpojca, selo Ska~ -<br />
kov ci, kuwanovsko, Kole{inskite i Swolapskite vo do -<br />
pa di, Dojpan i Dojpanskoto Ezepo (kade {to gostite od<br />
ce liot svet }e se zapoznaat so tpadicionalniot na~in<br />
na pibolov), Tikve{kiot i Povapdapskiot vinski pegion<br />
(ka de {to }e se izvp{at nau~ni poseti na nekolku vi -<br />
nap ski vizbi) i ostanati ppoizvodni i zewjodelski lo -<br />
ka liteti. Nastanot }e se odp`i vo ppvata polovina na<br />
ok towvpi, bidej}i panata esen e pepiod koga ubavinata<br />
na Makedonija e vo kulwinacija.
Problemi so {umskata legislativa i predlog-re{enija<br />
[YMARSTVO<br />
950<br />
iljadi xektapi<br />
{uwa vo zewjava<br />
Vo Republika Makedonija okolu 950 iljadi xektapi<br />
se pod {uwa. Od niv, 90% se vo dp`avna, a 10% vo<br />
ppivatna sopst ve nost. Ovie podatoci tpeba da se<br />
zewat so pezepva, zatoa {to vo tek e zavp{nata faza<br />
za izlo`uvawe na iwotite vo Agen cijata za katastap na<br />
nedvi`nosti {ipuw dp`avata. Od dpuga stpa na, wnogu nivi,<br />
livadi i pasi{ta se obpasnati so {uwa vo koja wo `e da se<br />
vp{i dupi i se~a, no ne se ppenaweneti vo {uwa. Isto ta ka,<br />
spoped nekoi neoficijalni podatoci, iwa ve{ta~ki ezepa,<br />
lo kal ni i wagistpalni pati{ta, koi s# u{te se vodat kako<br />
{uwa. Za toa, dp`avata tpeba da ovozwo`i uslovi i zakonska<br />
pawka, so od pe dena stiwulacija za ppenawena na kultupite<br />
obpasnati so {uwa, bi dej}i sopstvenicite ne se wotivipani<br />
sawi da go stopat toa.<br />
So {uwite kako dobpo od javen intepes se stopanisuva so<br />
po se ben Zakon za {uwi od 1997 godina. So nego, sopstvenicite<br />
ne se za do volni popadi nedefinipanata sopstvenost,<br />
wonopolot vo we naxipaweto so ppivatni {uwi od<br />
subjektot {to stopanisuva so dp `avnite {uwi, newaweto<br />
u~estvo i uvid vo planipaweto so {u wi te, newaweto uvid,<br />
u~estvo i povpatna infopwacija za tpo{ewe na spedstvata<br />
od ppostata peppodukcija {to gi pla}aat sopstve ni cite (na<br />
iwe pposta peppodukcija, sopstvenicite, spoped zako not,<br />
pla}aat 80 denapi na kuben wetap za sekoj ise~en kuben<br />
wetap dpv na wasa). Potoa, finansipaweto na za{titata na<br />
{uwite, va lo pizacijata na op{tokopisnite funkcii na<br />
{uwite, visokata cena na uslugata {to ja pla}aat, apsupdnosta<br />
vo odobpenieto za ppo da` ba na ve}e odobpena dp`avna<br />
wasa za se~a, ppidpu`na dokuwen ta cija i nejzino definipawe<br />
i wnogu dpugi pe{enija koi go ppavat ne ppiwenliv postojniot<br />
zakon.<br />
Vo tek e donesuvawe na nov Zakon za {uwi, koj se nao|a vo<br />
sobpa ni ska ppocedupa. Od nego o~ekuvavwe wnogu, no od<br />
na{ite klu~ni pped lozi wnogu walku e vneseno vo ppedlogzakonot<br />
vo sobpaniska ppo cedupa. Na poslednoto ~itawe na<br />
ppedlot-zakonot za {uwi, koe se odp`a winatiot wesec, za<br />
`al, Asocijacijata ne be{e pokaneta, naj vepojatno popadi<br />
toa {to opganizatopot na sednicata ne znae deka postoi<br />
stpana za koja e nawenet zakonot. Reakciite i nezadovolstvoto<br />
bea iska`ani na pove}e na~ini do site pelevantni<br />
insti tucii, ppi {to dojde do spedba so pesopnoto Ministepstvo.<br />
Ys peavwe da dogovopiwe deka site na{i zabele{ki,<br />
vo vid na awandwa ni, }e bidat vgpadeni vo noviot Zakon za<br />
{uwi.<br />
Za kopistewe na {uwite, sopstvenikot tpeba da dobie<br />
odobpenie od dp`avata ppeku subjektot koj stopanisuva so<br />
dp`avnite {u wi. Tokwu tuka sopstvenicite na {uwi ja iwaat<br />
najgolewata za bele{ka, bidej}i subjekt koj stopanisuva so<br />
dp`avnite {uwi tpe ba da dade odobpenie za se~a na dpvna<br />
wasa na dpug subjekt - sopstvenik na {uwa. Spoped Nacio -<br />
nal nata asocijacija "Ppivatni {u wi", dp`avata se odnesu va<br />
kako sopstvenik na ppivatnite {uwi ppe ku Javnoto ppetppijatie<br />
"Makedonski {uwi" i wu dava wonopol vo sto pa -<br />
nisuvaweto so site {uwi, bez pazlika ~ija sopstvenost se.<br />
Pi{uva:<br />
Branko Skenderski<br />
pretsedatel na Asocijacijata<br />
na sopstvenici na privatni {umi<br />
Vo Makedonija iwa okolu 55 iljadi sopst ve ni ci na {uwi<br />
koi iwaat vo sopstvenost od de kap do stotina xektapi.<br />
Najgo le wi te sop -<br />
stvenici iwa at<br />
400 xektapi (do b-<br />
ieni so ppo cesot<br />
na denacionalizacija),<br />
no tie s#<br />
u{te ne se ~lenovi<br />
na Nacionalnata<br />
aso cija cija na sopst<br />
venici na ppivat<br />
ni {uwi popadi<br />
ne pas~isteni we |usopstveni~ki<br />
od -<br />
nosi. Sopst venik<br />
so najgolewa po vp -<br />
{i na, ~len na Asoci<br />
jacijata, po seduva<br />
100 xektapi i<br />
ak tivno u~estvuva<br />
vo na{ata pabota.<br />
Lolewi ppoblewi<br />
i dolga bitka!?<br />
Predlozi na Nacionalnata asocijacija za noviot<br />
Zakon za {umi<br />
odobpenie za se~a, isppatnica i oznaka na steblata<br />
ili povp{inata da se vp{i od licencipan subjekt;<br />
da se izvp{i valopizacija na {uwite, od no s no da se<br />
vovede naplata na op{tokopisnite funkcii na {uwite<br />
od nivnite kopisnici;<br />
spedstvata od naplatata, povtopno, da se vpa tat vo<br />
{uwapstvoto ppeku podignuvawe na no vi {uwi, odgleduvawe<br />
na postojnite {uwi, niv na za{tita, planipawe<br />
vo {uwapstvoto i wno gu dpugi aktivnosti vpz osnova<br />
na ppo ek ti;<br />
stpogi ppavila na zawena na dp`avna so ppivatna sopstvenost;<br />
opfa}awe na ppipodno po{uwenite po vp {i ni pod<br />
{uwa so ppogpawata za ppo{ipena peppo dukcija;<br />
planipawe vo ppivatni {uwi i u~estvo na sop -<br />
stvenicite na {uwi vo izgotvuvawe na pla novi i ppogpawi;<br />
u~estvo i uvid na sopstvenicite na {uwi ppi pasppedelba<br />
i tpo{ewe na spedstva {to se pla}aat za pposta<br />
i ppo{ipena peppodukci ja.<br />
MART 2009 | 47
RYRALEN TYRIZAM Oblagorodeni prirodni retkosti vo strumi~ko<br />
Od selski turizam<br />
se `ivee „carski“<br />
Smolarskiot, Kole{inskiot, Gabrovskiot vodopad, Mokrinskite<br />
izvori, Monospitovskoto blato, mnogute crkvi, manastiri se samo del<br />
od prirodnite ubavini i kulturno-istoriski spomenici {to gi ima<br />
strumi~ko kako provokacija da se posetat i da se u`iva vo niv<br />
Pi{uva: Sa{ko Popov<br />
Vo posledno vpewe, Stpuwi~kiot<br />
pegion stanuva s# poatpaktivna<br />
tupisti~ka destinacija. Newa<br />
wope, newa ezepo, no iwa ppipodni petkosti<br />
koi gi voodu{evuvaat posetitelite.<br />
Ako do pped desetina godini<br />
tie bea sawo ppivilegija na ppipodata<br />
i `itelite koi `iveat vo nivna<br />
blizina, sega tie se dostapni za<br />
site i ppetstavuvaat cvpsta osnova<br />
za pazvoj na eko-pupalniot tupizaw.<br />
5 do 10 evra za u`ivawe<br />
Ytvpduvaweto na cenite za ppestoj<br />
s# u{te ppetstavuva ppoblew za<br />
`i te li te na stpuwi~ko. Vo Swolape,<br />
bapew zase ga, tupistite edinstveno<br />
wo`e da no }evaat vo selski<br />
dowa}instva po cena od 200 do<br />
300 denapi od no}. Sewejstvoto<br />
Kostadinovi od Labpovo, zasega, ne<br />
izdavaat sobi za no}evawe. Na plan<br />
se da go ppo{ipat i pekonstpuipa -<br />
at iwotot vo seloto za da bide poatpaktiven<br />
za tupistite. Tie opgani<br />
zi paat ppe~ek na tupisti, vo<br />
vklu~en pu ~ek i ppo{etka po okolnite<br />
ppipodni ubavini. Za vakvata<br />
usluga na pla }aat 5 do 10 evpa od<br />
~ovek, vo zavis nost od specijalitetite<br />
{to gi ba pa at tupistite.<br />
Velat deka od selski tupizaw<br />
dobpo `ivee edno ~e ti pi ~leno sewejstvo<br />
vo tekot na celata godina.<br />
Swolapskiot, Kole{inskiot,<br />
Labpovskiot vodopad, Mokpinskite<br />
izvopi, Monospitovskoto blato,<br />
wnogute cpkvi, wanastipi se sawo del<br />
od ppipodnite ubavini i kultupnoistopiski<br />
spowenici {to gi iwa<br />
stpuwi~ko kako ppovokacija da se<br />
posetat i da se u`iva vo niv.<br />
Blagodapej}i na lokalnite sa wo up -<br />
pavi i na we{tanite od okolnite se la,<br />
ppipodnite petkosti se ob la go podeni<br />
i dostapni za pelaksacija i u`ivawe. Tokwu<br />
ovie ubavini, zaedno so `ivopisnata<br />
Belasica, ve}e „na golewo„ gi pottiknuvaat<br />
`itelite od podbelasi~kite<br />
sela da se zaniwavat so selski tupizaw.<br />
Minatoto leto {ipoko gi otvopi<br />
vpatite za do wa{ ni te i za stpanskite<br />
tupisti, koi bea iznenadeni od ubavinite<br />
na ova podnebje. Sewejstvoto<br />
Kostadinovi od selo Labpovo se we|u<br />
ppvite koi sepiozno<br />
po~naa da se<br />
zaniwavat so pupalen tupizaw. Za tpi<br />
weseci kaj niv ppestojuvale dupi 100<br />
gosti od Xolandija i Belgija, koi vo opganizipani<br />
gpupi u`ivaa vo ubavinite<br />
na Labpovo, Labpovskiot vodopad i vo<br />
selskite specijaliteti. „Re{ivwe na<br />
gostite koi se swestuvaat vo xotelite<br />
vo Stpuwica da iw opganizipawe selski<br />
tpadicionalen pu~ek i ppo{etka po<br />
ubavinite na Belasica. Iwa wnogu ne{ta<br />
{to tpeba da se vidat. Tie, ednostavno,<br />
se iznenadeni od vodopadite, kliwata,<br />
a pped s#, od na{ata tpadicionalna kujna.<br />
Iw podgotvuvawe specijalitet „gonen<br />
petel”, odnosno opiz so dowa{no<br />
pile{ko, tav~e-gpav~e, sve`a salata i<br />
dowa{na pakija i vino”, velat od sewejstvoto<br />
Kostadinovi.<br />
Y`ivawe vo<br />
ubavinite na<br />
Makedonija<br />
48 | MOJA ZEMJA
Tpadicionalna kujna<br />
Sli~na e sostojbata i vo seloto<br />
Swolape. Tawu ve}e se izdavaat i<br />
sobi za ppestoj. Lpa|anite intenzivno<br />
investipaat vo ppilagoduvawe na<br />
svoite ku}i za idnite gosti.<br />
Postapite `iteli nudat paznovidno<br />
ovo{je, wed, zelen~uk i dpugi ekolo{ki<br />
ppoizvodi. Me|u dpugoto, gostite<br />
u`ivaat i vo opganizipanite<br />
paznovidni spoptski wanifestacii<br />
na Swolapskiot vodopad.<br />
Od selski turizam<br />
dobro se `ivee<br />
Edukacijata na wesnoto naselenie e<br />
eden od glavnite ppoblewi za vistinsko<br />
valopizipawe na ovie ppipodni<br />
vpednosti. Tie i ponatawu gledaat so<br />
skepsa na ovaa gpanka, koja vo svetot<br />
nosi golewa zapabotuva~ka. Dowa{ ni -<br />
te i stpanskite gosti u`ivaat na eden<br />
ili dva dena, {to ne nosi wnogu dobivka<br />
za wesnoto naselenie. Zatoa, toa<br />
}e wopa posepiozno da sfati deka od<br />
selskiot tupizaw dobpo se `ivee.<br />
Grupni ven~avki pokraj<br />
Kole{inskite vodopadi<br />
Na vodopadite vo Kole{ino se opganizipaat<br />
gpupni ven~avki, kako i<br />
fes tival na xpanata i vinoto. „Ova<br />
go ppaviwe za da gi afipwipawe ovie<br />
vo dopadi, a so toa da go paz vie we i<br />
selskiot tupizaw. Op{tina No vo Se -<br />
lo gleda ekonowski pazvoj tokwu vo ova<br />
gpanka, bidej}i poseduvawe ppipoden<br />
potencijal. Vodopadite naskopo<br />
i }e se osvetlat, a postojano se pa boti<br />
na edukacija na wesnoto naselenie za<br />
toa kako da se opganizipaat i da ppifa}aat<br />
gosti”, veli gpadona~alnikot<br />
na Novo Selo, Nikola Andonov.<br />
[erijat i<br />
p~elarstvo<br />
(Izvod od otomanskiot<br />
gra|anski zakon)<br />
Ven~avka kaj<br />
vodopadite,<br />
atpakcija za<br />
wladite bpa~ni<br />
papovi<br />
Ovie pet papagpafa od otowanskiot<br />
gpa|anski zakon (Medzelle I<br />
ahkjami serije) se odnesuvaat na<br />
p~elapstvoto. Spoped nego, po {epijatot,<br />
p~elapite bile za{titeni,<br />
no isto taka i dol`ni na dp`avata<br />
da i davaat po desetina od nivnoto<br />
ppoizvodstvo na wed.<br />
^len 903, str.3: Ako nekoj ~ovek<br />
si ppisvoi tu|a ko{nica so p~eli,<br />
sopstvenikot na taa ko{nica si go<br />
zewa i wedot.<br />
^len 904: Med p~elite, koi se<br />
swestile vo edna gpadina, ppipa|aat<br />
na sopstvenikot na taa<br />
gpadina. Dokolku nekoj go zewe i<br />
potpo{i nivniot wed, toj e dol`en<br />
da go nadopolni.<br />
^len 1305: Medot koj }e bide<br />
nappaven vo gpadinata na nekoj<br />
~ovek, tuka spa|a i bpojot na<br />
ppoizvodi, plodovi na taa gpadina,<br />
se sopstvenost na toj ~ovek koj e<br />
dol`en na dp`avata da i dade desetina<br />
od ppoizvodstvoto.<br />
^len 1306: P~elite i wedot koi<br />
se swesteni vo tu|a ko{nica, ppipa|aat<br />
na sopstvenikot na taa<br />
ko{nica.
PRETPLATA<br />
Po~ituvani pretplatnici,<br />
Ve woliwe, vo kuponot odgovopete na ppa{aweto „{to<br />
najwnogu, a {to najwalku Vi se dopa|a vo spisanieto” i<br />
odgovopot, zaedno so potpolnetiot kupon i uplatnica<br />
(obpazec PP 10), ppatete gi na:<br />
FFRM Medija<br />
"Gigo Mihajlovski” br. 3<br />
1000 Skopje<br />
So ovoj kupon, neotpoviklivo, se pretplatuvam na:<br />
- 3 broja - 6 broja - 12 broja<br />
Ppetplatata ja uplativ na `ipo swetka na FFRM Medija,<br />
bpoj 250005000048538, deponent Invest banka, so naznaka<br />
„Ppeplata za spisanie Moja Zewja” (Obpazec PP 10) od:<br />
Iwe i ppeziwe<br />
_____________________________________________________<br />
Adpesa:<br />
_____________________________________________________<br />
Telefon<br />
______________________________________________________<br />
Tpiwese~na ppetplata za spisanieto „Moja Zewja” - 150 denapi, so DDV<br />
[estwese~na ppetplata za spisanieto „Moja Zewja” - 250 denapi, so DDV<br />
Dvanaesetwese~na ppetplata za spisanieto „Moja Zewja” (~lenovi na<br />
FFRM) - 550 denapi, so DDV<br />
Dvanaesetwese~na ppetplata za spisanieto „Moja Zewja” (ostanati<br />
~itateli) - 850 denapi, so DDV<br />
(Za dopolnitelni infopwacii, kontaktipajte n#<br />
na telefonskiot bpoj 02/ 30 99 042)<br />
„Moja Zewja” i „Toka Ime” Vi ovozwo`uvaat<br />
BESPLATNO oglasuvawe. Dokolku sakate da kupite,<br />
ppodadete ili da najdete ne{to, Ve woliwe, ise~ete<br />
go ovoj kupon i ppatete go na slednava po{tenska<br />
adpesa:<br />
Redakcija na spisanie „Moja zemja” ili „Toka<br />
Ime“<br />
Ulica „Gigo Mihajlovski”, broj 3<br />
1000 Skopje<br />
KYPYVAM - PRODAVAM - BARAM<br />
_________________________________________________<br />
_________________________________________________<br />
_________________________________________________<br />
_________________________________________________<br />
_________________________________________________<br />
_________________________________________________<br />
_________________________________________________<br />
Za oglasot da bide objaven vo napedniot bpoj na<br />
spisanijata „Moja Zewja” i „Toka Ime”,<br />
BESPLATNIOT kupon tpeba da ppistigne do<br />
pedakcijata, najdocna do 15-ti vo tekovniot wesec.<br />
Oglasot tpeba da sodp`i waksiwuw 15 zbopovi, a<br />
dokolku iwate pogolew oglas, toga{ kontaktipajte<br />
ja pedakcijata na 02/3099042.<br />
Osven ppeku po{ta, kuponot wo`e da go ppatite i<br />
na slednava wail adpesa:<br />
todor.stojcevski@ffrm.org.mk
RELIONALEN PAZAREN INFORMATOR<br />
Nov informativen<br />
prilog vo „Moja zemja”<br />
„Moja zemja” i<br />
programata AgBiz<br />
(finansirana od<br />
USAID) zapo~naa<br />
sorabotka so koja }e se<br />
ovozmo`i zgolemuvawe<br />
na sodr`inata na<br />
spisanieto so<br />
informacii od<br />
regionalnite pazari za<br />
zemjodelski proizvodi.<br />
Ovaa sorabotka }e ja<br />
zbogati sodr`inata na<br />
spisanieto so<br />
relevantni interesni<br />
informacii za<br />
zemjodelcite<br />
(primarni ~itateli na<br />
„Moja zemja”), no i za<br />
novite ~itateli kako<br />
{to se prerabotuva~ite<br />
i trgovcite so<br />
zemjodelski proizvodi<br />
(primarni klienti na<br />
AgBiz). AgBiz preku<br />
razni vidovi<br />
aktivnosti gi<br />
poddr`uva<br />
agrobiznisite za da go<br />
zgolemi nivniot<br />
kapacitet za<br />
prerabotuvawe,<br />
marketing i izvoz vo<br />
slednite sinxiri na<br />
vrednost: sve`<br />
zelen~uk i ovo{je,<br />
preraboten zelen~uk,<br />
divoraste~ki {umski<br />
proizvodi i vino vo<br />
{i{iwa. AgBiz i „Moja<br />
zemja” ja zapo~naa ovaa<br />
inicijativa za<br />
obezbeduvawe na<br />
regionalni pazarni<br />
informacii so<br />
veruvawe deka ovaa<br />
usluga }e stane<br />
odr`liva i<br />
{irokoprifatena,<br />
zatoa {to pazarnite<br />
informacii otsekoga{<br />
bile i }e bidat va`en<br />
del od rabotata na<br />
agrobiznisite kako i na<br />
zemjodelcite.<br />
Se o~ekuva golem prinos na ovo{je<br />
Spbija<br />
Ppofesop Zopan Kesepovi}, dipektop na Oddelot za ovo{je i lozapstvo<br />
na Zewjodelskiot fakultet vo Novi Sad, otkako e nappavena ppocenka na<br />
podnosta vo Spbija, izjavi deka {ansite za izvoz na jabolkoto, kako i na<br />
dpugo ovo{je, se golewi i deka vakviot potencijal od 200.000 xektapi<br />
tpeba da se za~uva do bepbata. Od izvozot na ovo{je, godinava, se o~ekuva<br />
ppixod od pove}e od 500 wilioni awepikanski dolapi. Spoped Kesepovi},<br />
ovo{jeto ja powina ziwata bez {teti, dobpo izdp`uva vo ppodol`enata<br />
ladna kliwa i sawo wpaz ili gpad bi wo`el da go swali ppinosot.<br />
Izvop: www.poljopartner.rs<br />
Se zgolemuva proizvodstvoto na jagodi<br />
Lpcija<br />
Vo pok od edna godina, kultivipaweto jagodi zna~itelno e zgoleweno vo pegionot<br />
na Manolada i Peloponez. Poto~no, infopwacijata dadena od Ministepstvoto<br />
za zewjodelstvo na Lpcija veli deka iako vo 2004 godina jagodata<br />
e kultivipana na powalku od 200 xektapi, za sawo ~etipi sezoni ovaa<br />
bpojka e zgolewena na 600 xektapi. Vo ppetxodnite tpi godini, gp~kite<br />
jagodi zapo~naa novo patuvawe na wnogu evpopski pazapi, ostavaj}i gi zadovolni<br />
potpo{uva~ite {to gi ppobale. Potpo{uva~ite vo Rusija poka`aa<br />
poseben intepes kon gp~kite jagodi i kako pezultat na toa, pogolewiot del<br />
od izvozot lani e nappaven na toj pazap. Nova Manolada e glavniot centap<br />
za ppoizvodstvo na jagodi pod plastenici. Re~isi celoto ppoizvodstvo,<br />
poto~no okolu 95% od jagodite, se ppoizveduva tokwu vo ovoj pegion.<br />
Izvop: www.fruktidor.com<br />
Poradi lo{oto vreme, pomalku vino vo EU<br />
Fpancija i [panija<br />
Ppoizvodstvoto na vino vo zewjite na EY }e se nawali vo slednata,<br />
2008/09 godina za 1%, kako posledica na nepovolnite vpewenski uslovi<br />
vo Fpancija i [panija, ppognozipa Ministepstvoto za zewjodelstvo na<br />
SAD. Evpopskata Ynija, vo tekovnata godina (koja zavp{uva na 31 juli) }e<br />
ppoizvede 160,2 wilioni xektolitpi vino, {to e za ppocent powalku vo<br />
spopedba so lani koga iznesuva{e 161,7 xektolitpi. Istiot izvop ppognozipa<br />
deka slednata godina ppoizvodstvoto }e se zgolewi na 162 wilioni<br />
xektolitpi vo zewjite na Ynijata. EY e najgolew ppoizvoditel,<br />
potpo{uva~, uvoznik i izvoznik na vino. Spoped istiot izvop, ovoj pegion<br />
ppoizveduva okolu dve tpetini od vkupnoto ppoizvodstvo i vo nego se<br />
nao|aat polovina od vinogpadinapskite nasadi. Italija godinava stana<br />
svetski lidep za ppoizvodstvo na vino po swaluvaweto na ppoizvodstvoto<br />
vo Fpancija i [panija. Ovaa dp`ava, vo tekovnata sezona, }e go<br />
zgolewi ppoizvodstvoto na 45,5 xektolitpi, dodeka vo Fpancija ovoj<br />
pokazatel }e se nawali za 6%, a vo [panija za dva ppocenta.<br />
Izvop: www.poljopartner.rs<br />
Mislewata izrazeni vo regionalniot pazaren informator<br />
ne gi izrazuvaat stavovite na Agencijata na SAD za<br />
Me|unaroden Razvoj ili na Vladata na Soedinetite<br />
Amerikanski dr`avi.
Visokiot ekonomski standard ne e<br />
pokazatel za nivoto na potro{uva~ka<br />
na zdrava hrana<br />
Tabelata ppika`uva ppeswetka na vkupnata pot po -<br />
{uva~ka na buxetot za xpana i delot na pot po {u -<br />
va~kiot buxet za ovo{je, zelen~uk, pijalaci i tu -<br />
tun za nekoi zewji. Ova istpa`uvawe e na ppa ve no<br />
od Ministepstvoto za zewjodelstvo na SAD. Naj -<br />
golewi potpo{uva~i na ovo{je i zelen~uk, od ovaa<br />
gpupa na zewji, se Bugapija, Tupcija, Alb a ni ja i Rowanija,<br />
dodeka najgolewi potpo{uva~i na pi jalaci<br />
i tutun se Lepwanija, Lpcija i Slovenija. Spo ped<br />
statisti~kite podatoci na OON, vkupni ot uvoz na<br />
ovo{je i zelen~uk vo 2007 godina vo Bu gapija e<br />
okolu 181 wilioni YSD, vo koj wakedon sko to<br />
u~estvo e 7,4% ili ppibli`no 13,5 wilio ni YSD.<br />
Vo Albanija, vkupniot uvoz e okolu 80 wi lio ni<br />
YSD, a wakedonskiot iz voz u~estvuva so 4,7% ili<br />
oko lu 3,7 wilioni YSD. Zewaj }i go ppedvid pasto -<br />
janieto we |u Makedo nija i ovie dve zew ji, postojat<br />
peal ni wo` nos ti izvozot od na{ata dp `a va da<br />
se zgolewi, se paz bi pa, dokolku wa ke donskite ppo -<br />
iz vo di teli i izvoznici go za dp`at tewpoto na ispolnuva<br />
we na ba panite standapdi od EY.<br />
Izvop: AgBiz<br />
Malo poka~uvawe na cenata na<br />
jabolkata<br />
Polska<br />
Cenite na polskite jabolka, naweneti za izvoz,<br />
ppi kpajot na winatiot wesec zabele`aa walo<br />
poka~uvawe. Cenite na cpvenite sopti, pakuvani<br />
vo kaptonski kutii od 70 kg+ iznesuva{e 0,19 - 0,21<br />
evpa po kilogpaw, dodeka na zlatniot deli{es<br />
0,39 evpa po kilogpaw. Poka~uvaweto na cenite<br />
ne e golewo i be{e o~ekuvano. Tpo{ocite za<br />
skladipawe na jabolkata se poka~uvaat zaedno so<br />
ppodol`uvaweto na pepiodot na skladipawe,<br />
{to pezultipa so povisoki ceni na jabolkoto.<br />
Izvop: www.fruktidor.com
RELIONALEN PAZAREN INFORMATOR<br />
Lanecot „Carrefour” ja otvora svojata prva prodavnica vo Bugarija<br />
Vo wowentov se pazviva zdpav i vozbudliv sojuz we|u<br />
isto~nite i zapadnite wo}nici na waloppoda`bata.<br />
Evpopskiot, vtop po golewina lanec na supepwapketi,<br />
„Carrefour”, go otvopa svojot ppv supepwapket<br />
vo Bugapija. „Carrefour” gpupacijata potpi{a dogovop<br />
za vpewetpaewe od 33 godini za zakup na 9,300<br />
w 2 od „Grand Mall” od Vapna. „Carrefour” }e bide naj -<br />
golewiot supepwapket vo Vapna, dodeka „Grand Mall”,<br />
najgolewiot tpgovski centap vo Bugapija, so 150,000<br />
w 2 . Kowpleksot }e bide izgpaden na pet nivoa i }e<br />
iwa 150 ppodavnici, kinosala, pestopani, kafebapovi,<br />
igpoteki za deca i fast-fud pestopani.<br />
Izvop: www.fruktidor.com<br />
54 | MOJA ZEMJA<br />
Fju~epsi se napekuvaat standapdizipani dogovopi za kupuvawe ili ppoda`ba na odpedena koli~ina stoka<br />
po utvpdena cena i odpeden pok vo idnina