Týden židovské kultury
Týden židovské kultury Holešov 12. až 18. srpna 2012 - Holesov.cz
Týden židovské kultury Holešov 12. až 18. srpna 2012 - Holesov.cz
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Šabtaj ben Meir ha Kohen - zvaný ŠaCh<br />
Šabtaj ben Meir ha Kohen, zvaný Šach, je<br />
v zahraničí uváděný pod anglickým pojmenováním<br />
jako Shabbatai ben Meir Hakohen<br />
- Shakh. Patřil k nejvýznamnějším<br />
židovským učencům celé více jak pětitisícileté<br />
historie <strong>židovské</strong>ho národa. Měl<br />
oprávnění zásadním způsobem měnit<br />
halachu, která je závazná pro Židy žijící<br />
na celém světě. Narodil se v roce 1621<br />
a zemřel v roce 1662 v Holešově, kde<br />
posledních 5 let zastával rabínský úřad,<br />
vedl místní ješivu (rabínskou akademii)<br />
a v Holešově je i pochován. Předtím<br />
působil 7 let ve Strážnici jako rabín.<br />
Šabtaj ben Meir ha Kohen měl veliké ambice stát se vrchním zemským<br />
moravským rabínem sídlícím v Mikulově, ale vzhledem k tomu, že za<br />
své životní poslání považoval psaní knih, dal přednost poklidnějšímu<br />
Holešovu. Pro tamní židovskou pospolitost jeho rozhodnutí bylo poctou,<br />
že ve svých řadách měli takovou významnou rabínskou autoritu.<br />
Jeho dílo je obrovské a dodnes platné. Osobnost Šacha můžeme srovnat<br />
snad s Janem Amosem Komenským, i když toto srovnání není úplně<br />
přesné, protože Šach je na rozdíl od Komenského daleko víc znám mezi<br />
Židy především v zahraničí. Není vůbec paradoxem, že vrchní New-Yorský<br />
rabín neví, kde má hledat Českou republiku, ale s naprostou jistotou<br />
ví, kde se nachází Holišoj (nebo zkráceně Lišoj = Holešov), „neb tam<br />
odpočívá svůj dočasný odpočinek učenec s jehož dílem se setkává prakticky<br />
denně”. Šach se podílel i na kodifikaci tzv. Šajtakunot = 311 ustanovení,<br />
podle nichž se měly moravské <strong>židovské</strong> obce řídit, aby se vrátily<br />
do normálního života po hrůzách právě skončené třicetileté války.<br />
Jak už bylo výše uvedeno Šach byl nesmírně pracovitý a houževnatý<br />
člověk a ve své předmluvě ke svému stěžejnímu dílu komentáři k Jore<br />
dea uvádí: „Dlouhá léta jsem nepolevoval a nedopřával si spánku,<br />
abych mohl s pomocí Boží dokončit toto dílo…“<br />
Podobizna ukazuje úzký obličej s propadlými tvářemi, velkýma<br />
zapadlýma očima, bílou bradou a vlasy, tj. tvář moudrého starce.<br />
Ale bylo mu 41 let, když zemřel. Dlužno dodat, že Šach byl navzdory<br />
nesmírným životním útrapám a krutosti osudu nesmírně komunikativnívý<br />
a laskavý člověk.<br />
V Holešově se narodila či působila řada další rabínů, např.: Moses<br />
Isaac Jehuda Löba Zane (v Holešově 1668-78), Menachem Mendeho<br />
z Poznaně (1679-85) či Markus Pollak (1867-93), za kterého byla postavena<br />
Nová syngoga, a také Jakob Freimann (1893 - 1916), pozdější<br />
vrchní rabín v Poznani a v Berlíně. Mezi rodáky patří i publicista a spisovatel<br />
Ludwig Winder (1889 - 1946).<br />
Šachova (“Stará”) synagoga<br />
Synagoga - “boží dům” - je pro židovskou komunitu duchovním a společenským<br />
centrem. Stejně tak tomu bylo v Holešově, kde Stará “Šachova”<br />
synagoga stála přibližně uprostřed <strong>židovské</strong> čtvrti. Podle dochovaných<br />
zvěstí byla Stará synagoga vystavěna v r. 1560 na místě dřívější svatyně,<br />
jež vyhořela. Zřejmě v r. 1615 byla synagoga rozšířena přístavbou<br />
předsíně hlavního sálu (v přízemí) a ženské galerie (1. patro). Povolení<br />
k dalším úpravám dostali zástupci <strong>židovské</strong> obce až v r. 1725, kdy byla<br />
modlitebna nově zaklenuta a přistavěno schodiště a chodba. Následně do<br />
r. 1737 byly dokončeny další úpravy a interiér získal sjednocující barokní<br />
výzdobu tzv. polského typu. V dalších staletích zůstal vzhled synagogy<br />
zachován a až do r. 1893 sloužila k náboženským obřadům. Po vystavění<br />
Nové synagogy (1893) byla stará využívána jen jako skladiště a také byt.<br />
I díky tomu svatyně přečkala období druhé světové války. Stará synagoga<br />
v Holešově představuje jednu z nejstarších (nejstarší na Moravě po Lipníku<br />
n.B.), nejcennějších a také nejlépe dochovanou památku svého druhu u nás.<br />
Je v majetku Židovské obce<br />
Brno a provozuje ji Městské<br />
kulturní středisko v Holešově.<br />
Židovský hřbitov v Holešově<br />
Vznik hřbitova je úzce spjat s konstituováním <strong>židovské</strong> komunity<br />
v Holešově, to znamená, že má zřejmě svůj původ již ve 2. polovině<br />
15. století. Nejstarší dochovaný identifikovaný náhrobek pochází<br />
z r. 1646. První písemné zmínky o hřbitově sice pocházejí z r. 1651,<br />
ale lze předpokládat, že nynější židovský hřbitov se rozprostírá na<br />
původním pohřebišti. Náhrobky hřbitova v celkovém počtu asi 1500 jsou<br />
rozptýleny po celé ploše. Nejstarší část ze 17. století až první poloviny<br />
19. století se rozprostírá ve středozápadním prostoru, zhruba mezi<br />
obřadní síní a tumbou rabína Šacha. Rabínký okrsek můžeme identifikovat<br />
kolem hrobky rabína Šacha. Holešovský hřbitov je ojedinělý tím, že se<br />
zde používají jinak na Moravě vzácné náhrobky složené ze dvou opřených<br />
desek (do štítu) a př. i s přední deskou (tumby). Vedle hrobů významných<br />
osobností (rabíni J. B. Feilbogen a J. Freimann a spisovatel M. Winder)<br />
je nejnavštěvovanější a nejvzácnější<br />
hrob a tumba Sabbataje<br />
ha-Kohena (1621-62).<br />
Tumba prošla několika opravami<br />
a výměnami desek, poslední<br />
v r. 2005.<br />
Při vstupu postavila židovská<br />
obec v r. 1903 na místě staré<br />
márnice obřadní místnost.<br />
Budova v eklektickém historizujícím<br />
slohu má zajímavou<br />
vnitřní výmalbu s rostlinnými<br />
motivy.<br />
Vydalo město Holešov 2012, sestavil a foto R. Seifert<br />
Sazba a tisk TYPOservis Holešov<br />
www.holesov.cz • www.holesov.info • www.olam.cz<br />
<strong>Týden</strong><br />
<strong>židovské</strong><br />
<strong>kultury</strong><br />
XII. ročník společenského festivalu zaměřeného<br />
na židovskou kulturu, tradice a historii<br />
u nás i v okolních zemích<br />
Holešov 12. až 18. srpna 2012<br />
Téma festivalu: východoevropské židovství<br />
Šachova synagoga, židovský hřbitov, zámek Holešov, kino Svět Holešov<br />
Festival je pořádán pod záštitou starosty města Zdeňka Janalíka<br />
Letošní festival záštitou podpořili významné osobnosti<br />
našeho veřejného života:<br />
předsedkyně Poslanecké Sněmovny Parlamentu ČR Miroslava Němcová<br />
vicepremiér Vlády ČR a ministr zahraničních věcí Karel Schwarzenberg<br />
hejtman Zlínského kraje Stanislav Mišák<br />
a velvyslanec státu Izrael Yakov Levy.<br />
ilam<br />
Společnost Judaica
<strong>Týden</strong> <strong>židovské</strong> <strong>kultury</strong> - Holešov od 12. do 18. srpna 2012 - XII. ročník festivalu<br />
Jedná se o první festival zaměřený na ryze židovskou kulturu v České republice,<br />
který se v roce 2012 koná již dvanáctým rokem a je zaštítěn těmi<br />
nejvyššími ústavními činiteli a Velvyslanectvím Státu Izrael. Generálním<br />
sponzorem a patronem festivalu je firma Rudolf Jelínek Vizovice<br />
a podporují jej další významné instituce a podnikatelské subjekty.<br />
Festival je každoročně jinak tematicky zaměřen a letošním tématem je<br />
východoevropské židovství. Páteří festivalu je přednášková a osvětová<br />
činnost, součástí festivalu však nejsou jen přednášky, ale i besedy, koncerty,<br />
taneční vystoupení, výstavy, filmové projekce a další doprovodné akce,<br />
jako například jízda historického vlaku taženého parní lokomotivou.<br />
Během jedenácti let festival navštívily takové významné osobnosti jako<br />
spisovatelé Arnošt Lustig a Arnošt Goldflam, vrchní zemský rabín Karol<br />
E. Sidon, ředitel <strong>židovské</strong>ho muzea v Praze Leo Pavlát. Mezi dalšími<br />
i známé tváře Gabriela Filippi, Bohumil Švarc, Rudolf Jelínek, Ester<br />
Kočičková a mnozí další.<br />
Z hudebních skupin vystoupili Pressburger Klezmer Band, Ester, Bente<br />
Kahan, Alexander Shonert, Vladimír Merta s Janou Levitovou nebo<br />
Šarbilach s Jaromírem Vogelem. Z tanečních skupin Rut, Yocheved<br />
a Mayim. Festival podpořila i spousta dalších účinkujících včetně místních<br />
holešovských umělců.<br />
Uskutečnily se různé hodnotné výstavy jako například izraelských<br />
výtvarníků jako byla Orit Hofshi nebo Shai Ginot. V roce minulém vystavoval<br />
a zúčastnil se i vernisáže akademický malíř Josef Císařovský.<br />
Součástí loňského festivalového ročníku byla i monumentální výstava<br />
umělců a jejich díla byla zaměřena na osobnosti Siegmunda Freuda<br />
a Franze Kafky.<br />
Na XII. ročníku se představí světoznámý fotograf Jan Saudek se svým<br />
talk show a osobně se zúčastní vernisáže k výstavě svých děl. Hudební<br />
doprovod zajistí trio Kateřina Jurášková - Hájková, Jiří Šon a Petr<br />
Jurášek, kteří budou mít i zahajovací koncert. V den slavnostního<br />
zahájení se publiku představí i vynikající soubor MUSICA BAROQUE.<br />
Během týdne od 12. do 18. srpna je připravena řada dalších programů.<br />
Letošní festivalový ročník je zaměřen na východoevropské židovství.<br />
Historii a současnost chasidického hnutí představí ve svých přednáškách<br />
místopředseda chewra kadiša Chaim Kočí. Přednáška vrchního zemského<br />
rabína Karola E. Sidona bude zaměřena na jednoho z největších<br />
židovských učenců Šabtaje ben Meir ha Kohena od jehož úmrtí uplynulo<br />
letos 350 let a je na holešovském hřbitově pochován.<br />
Ani letos nebude chybět oblíbená židovská škola. Novinkou letošního<br />
ročníku bude i šachová simultánka. Festival bude vrcholit přednáškou<br />
o <strong>židovské</strong>m palírenství ve Vizovicích včetně degustace výrobků světoznámé<br />
firmy Rudolf Jelínek a.s. V závěrečný den nebude chybět ani<br />
tradiční večerní koncert při svíčkách. Novinkou letošního ročníku<br />
je i vystoupení místní romské kapely GipsyGabor.<br />
Zlatým hřebem a důstojnou tečkou za celým festivalem bude představení<br />
dětské opery Brundibár v podání místních umělců a dětí.<br />
Hlavním pořadatelem je MKS Holešov ve spolupráci s o.s. Olam Judaica<br />
Holešov a nejdůležitějším centrem festivalového dění bude<br />
Šachova synagoga (ul. Příční). Program bude probíhat i na dalších<br />
místech - náměstí Dr. E. Beneše, v prostorách zámku Holešov a v kině<br />
Svět (filmová představení). Kromě návštěvy významných osobností<br />
mezinárodní a naší politiky nabízí program hodnotné zážitky z tvůrčí<br />
dílny osobností kulturního světa či historických exkurzů odborných<br />
kapacit a také se na programu podílí řada našich spoluobčanů -<br />
hudebníků ze ZUŠ Holešov a divadelníků (D6K). Festival je tedy pestrý<br />
a nabízí velkou škálu stylů a pohledů na kulturní propojení křesťanského<br />
a <strong>židovské</strong>ho prostředí.<br />
Tradiční součástí festivalu je i brigáda zahraničních studentů na<br />
<strong>židovské</strong>m hřbitově, které se od počátku srpna po dobu dvou týdnů<br />
zúčastní asi deset mladých lidí z celého světa. Ubytováni jsou<br />
v zámecké hájemnce a kromě přípravy festivalu budou pokračovat<br />
v obnově a úpravách <strong>židovské</strong>ho hřbitova. Tímto mají možnost se<br />
seznámit s naším městem a okolím.<br />
Podrobný program festivalu najdete na internetových stránkách:<br />
www.olam.cz/festival<br />
Další informace v MIC Holešov:<br />
F. X. Richtra 190 (zámek), tel.: 573 395 344,<br />
a na www. olam.cz a www.holesov.info.