Rapport
hjemmesider
hjemmesider
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
5 Alternative modeller<br />
for organisasjon og<br />
gjennomføring av<br />
VA-FoU<br />
I dette avsnittet skal vi se på ulike måter å organisere<br />
og gjennomføre VA-Forskning på med eksempler<br />
fra noen land som det kan være naturlig å sammenligne<br />
seg med. Vi tar utgangspunkt i ulike organisasjonsmodeller<br />
som kort beskrives og som deretter<br />
vurderes opp mot den svenske situasjonen.<br />
5.1 Universitetsmodellen<br />
Universitetsmodellen er nok den modellen som ligner<br />
mest på den som i hovedsak er gjeldende i Sverige. Et<br />
annet land hvor denne modellen står sterkt er USA.<br />
I universitetsmodellen baserer oppdragsgivere<br />
seg, både offentlige og private, på forsknings-grupper<br />
tilknyttet universitetene. Forskningsprosjektene<br />
er ofte med å finansiere universitetsvirksomheten,<br />
noe som betyr at forskningslederne (professorene)<br />
må bruke mye av sin tid til akkvisisjon (dvs. innsalg<br />
av prosjekter).<br />
En fordel med denne modellen, så lenge universitetene<br />
kan holde et høyt faglig nivå, er at oppdragsgiverne<br />
får tilgang til gode forskere og godt utstyr<br />
– ikke minst godt analyseutstyr. Det er ofte lettere<br />
for topp-universiteter å finansiere bredde i det beste<br />
analytiske utstyr enn det er for forskningsinstitutter,<br />
private forskningsselskaper og bedrifter som ofte<br />
blir svært spesialiserte i utstyrsparken.<br />
En ulempe med modellen i et lite land som Sverige<br />
er at forsknings-gruppene blir underkritiske i<br />
størrelse og kvalitet pga at det er mange grupper<br />
som ”beiter på den samme marken”.<br />
5.2 Institutt-modellen<br />
I denne modellen samles ofte forskning i en bransje<br />
i et forskningsinstitutt. Dette kan være uavhengig av<br />
universitetene eller ha en kopling til ett eller flere av<br />
disse gjennom samarbeidsavtaler. Norge er kanskje<br />
det av de nordiske landene som utnytter instituttmodellen<br />
mest. Etter krigen ble oppdragsforskningen<br />
organisert i en rekke bransjeinstitutter (Norsk Institutt<br />
for By og regionplanlegging, Norsk Institutt for<br />
Vannforskning, Norsk Institutt for Luftforskning,<br />
Norsk Institutt for Skogforskning, Norsk Institutt<br />
for Naturforskning etc., etc.),<br />
Norsk Institutt for Vannforskning er et typisk<br />
eksempel på et slikt uavhengig institutt som i betydelig<br />
grad finansieres over statsbudsjettet men som<br />
også må skaffe seg inntekter gjennom oppdragsforskning.<br />
I stor grad er imidlertid oppdragsgiverne<br />
departementer/ministerier (for eksempel Miljøverndepartementet<br />
i Norge) slik at den forutsigbare finansiering<br />
er relativt stor.<br />
Det mest fremtredende eksempel på bruk av instituttmodellen<br />
innen VA-Forskning i Europa har<br />
vi i Sveits hvor EAWAG er et meget sterkt (kanskje<br />
Europa’s kvalitetsmessig sterkeste) institutt innen<br />
vannforskning, med flere avdelinger rettet mot VAteknisk<br />
forskning. EAWAG har hatt en svært høy<br />
andel av sine forskningsmidler finansiert direkte<br />
over statsbudsjettet, men også dette instituttet har<br />
blitt nødt til å øke sin oppdragsandel. I motsetning<br />
til for eksempel NIVA i Norge, har EAWAG svært<br />
tette bånd til universitetet (ETH hva angår VA-<br />
Forskning) og flere av de ledende forskerne ved EA-<br />
WAG har adjungerede professorstillinger ved ETH<br />
(som undervisere). Og motsatt har professorer ved<br />
ETH sitt daglige virke ved EAWAG (som forskere)<br />
på tross av at institusjonene ikke er geografisk samlokalisert.<br />
Dette gir stor likhet med en annen modell, nemlig<br />
den såkalte SINTEF-modellen.<br />
5.3 SINTEF – modellen<br />
SINTEF-modellen benyttes i Trondheim. SINTEF<br />
var fra begynnelsen av en forskningsstiftelse som ble<br />
opprettet av professorrådet ved NTH (nå NTNU)<br />
som et organ for anvendt grunnleggende forskning<br />
for norsk industri – i starten i vesentlig grad ledet av<br />
de ledende professorene på NTH innen de respektive<br />
fagfelt. Forskere ble ansatt i SINTEF og grunnideen<br />
var at stiftelsen skulle kunne dra nytte av<br />
47