Rapport
hjemmesider
hjemmesider
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Bevilgningen til VA-området i stort fra Formas var<br />
ca 9,5 mill kr i 2007, hvorav ca 2 mill kr kan sies å<br />
være VA-teknisk forskning. Bidraget fra Svensk Vatten<br />
Utveckling var 8,5 mill kr i 2007.<br />
4.3.2 Finansieringsmodeller for<br />
større satsing, spesielt på<br />
anvendt industriell FoU<br />
Den forskningen det er referert til i pkt. 4.3.1 er i<br />
all vesentlig grad utført innenfor FoU-programmer<br />
finansiert gjennom ulike forskningsfond og -stiftelser.<br />
Som nevnt over, er det i svensk VA-Forskning en<br />
tradisjon for at det er universitetene eller konsortier<br />
av universitetsmiljøer som søker og som får tildelt<br />
finansiering til slike programmer. VA-industrien og<br />
leverandører til VA-industrien er i liten grad med.<br />
Som eksempel kan nevnes Urban Water der søkerne<br />
utelukkende var universitetsmiljøer.<br />
I mange andre land, for eksempel i Norge og i<br />
Finland, er det en tradisjon for at forsknings-fondene<br />
tildeler midler til en type forskningsprogram<br />
der det forutsettes at industrien bidrar med en andel<br />
(vanligvis 50 %) og forskningsstiftelsen resten.<br />
Dette tvinger de uavhengige forskningsmiljøene til<br />
å søke kontakt med industri som kan tenkes å være<br />
interesserte den forskning som skal utføres og som<br />
av den grunn er villige til å bidra.<br />
Det finnes mange modeller for samarbeid her. En<br />
modell er at mange industrivirksomheter går sammen<br />
om å stable på beina industriandelen. Dette var<br />
for eksempel tilfellet i det norske VAR-programmet<br />
(1983–1989). I dette tilfellet er forskningsresultatene<br />
vanligvis åpen for alle. En annen modell kan<br />
være at ulike industribedrifter bidrar med midler på<br />
spesifikke prosjekter hvor de har interesse og at de<br />
innenfor dette prosjektet får anledning til å beskytte<br />
noe av den viten som blir produsert. Dette var for<br />
eksempel tilfellet i det finske programmet Water<br />
Services Technologies (1997–2001).<br />
I Sverige har man hatt en tradisjon for at de største<br />
VA-selskapene i stor grad har drevet utviklingsarbeid<br />
for egen del. Eksempler her er den FoU som er drevet<br />
av Malmö VA-verk, av Rya-verket, av Stockholm<br />
Vatten etc. Disse bidragene har vært svært viktige og<br />
i større grad en den tradisjonelle universitetsforskningen<br />
bidratt til det gode omdømme svensk VAteknikk<br />
har internasjonalt. Selvsagt har universitetsansatte<br />
bidratt sentralt i disse prosjektene, men de<br />
har hatt karaktér av industriell egenforskning – styrt<br />
av VA-verkene sine egne kortsiktige behov.<br />
Mangelen på FoU-programmer organisert gjennom<br />
forskningsfondene men finansiert som en deling<br />
mellom fondene og leverandørindustrien synes<br />
å ha ført til liten kontakt mellom leverandørindustrien<br />
og forskningsmiljøene i VA-bransjen i Sverige.<br />
Unntaket her er IVL som nettopp er opprettet for<br />
å være industriens forskningsinstitutt. VA-leverandørindustrien<br />
synes imidlertid – av ulike årsaker – i<br />
relativt liten grad å ha utnyttet IVL.<br />
4.4 Kommunikasjon av<br />
svensk FoU til Svensk<br />
Vattens medlemmer og<br />
omverdenen for øvrig<br />
Blant Svenskt Vattens medlemmer har det blitt gitt<br />
uttrykk for at den VA-Forskning som produseres i<br />
Sverige blir dårlig kommunisert til de som skal ha<br />
nytte av den. Dette er ikke en typisk svensk problemstilling,<br />
men én som gjør seg gjeldende over<br />
hele verden.<br />
Kommunikasjon av forskningsresultater er komplisert<br />
av mange årsaker:<br />
• Universitetenes forskning må publiseres i internasjonale<br />
tidsskrifter av høy kvalitet (som kan<br />
synes vanskelig tilgjengelige for Svenskt Vatten’s<br />
medlemmer) fordi:<br />
- Det er kompetansegivende for den eller de<br />
universitetsforsker(e) som har utført arbeidet.<br />
Karrierestigen i universitetene krever internasjonal<br />
publisering<br />
- Det er inntektsbringende. De fleste universitetsinstitusjoner<br />
i dag må skaffe inntekter gjennom<br />
forskningsoppdrag for å dekke utgiftene til<br />
driften av institusjonene<br />
• Leverandørindustriens egenforskning er ofte belagt<br />
med hemmelighet og blir ikke publisert<br />
• VA-verkene sin egenforskning blir ofte ikke publisert<br />
fordi publisering krever en ekstra innsats som<br />
det ikke er budsjettmessig dekning for<br />
• Den åpne, industrielt anvendte forskning (for eksempel<br />
den finansiert av Svenskt Vatten Utveckling)<br />
får ofte en begrenset internasjonal utbredelse<br />
ettersom den ofte kun blir publisert i form av en<br />
45