KVĚTENA SVĚTOVÝCH REGIONŮ II FLORA OF REGIONS OF THE WORLD
KvÄtena jižnà a stÅednà Ameriky - UrbioProjekt
KvÄtena jižnà a stÅednà Ameriky - UrbioProjekt
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Při mýcení amazonského deštného lesa pro pěstování kukuřice zůstávají v Brazílii stát pouze juvie<br />
ztepilé, které brání zákon. Přes snahy o zpomalení jeho kácení, např. na severu Brazílie ve státě<br />
Paná v loňském roce došlo k 37 % nárůstu odlesněných ploch. National Geographic, květen 2014<br />
Pralesní části Amazonie žijí z naprosté většiny z těžby dřeva. Zcivilizovaní obyvatelé jsou na<br />
dřevařském průmyslu závislí. Domorodí obyvatelé se od nepaměti chovali ke svému prostředí<br />
s úctou, která odpovídala nezbytnosti společné existence. Zahraniční firmy (prostřednictvím<br />
místních malých těžařů) nelegálně těží cenná dřeva, zejména tornillo 19 %, lupuna 11,8 %, cumala<br />
8 %, cedro (Cedrella odorata) 7 % a coaba (Swietenia macrophylla) 3,6 %.<br />
J.Horáčková: Úděl amazonských stromů<br />
Postupná likvidace Amazonského deštného pralesa - jednoho ze 7 vyhlášených přírodních divů<br />
světa, který je na území 9 států, ale z největší části v Brazílii, je smutnou realitou současnosti. Ve<br />
skutečnosti gangy zabírají půdu, ale „elita“ na tom vydělává. Převážně nelegální těžbou cenného<br />
tropického dřeva bylo za 40 let vykáceno 20 % Amazonie, (úřední kontrolu v Brazílii provádí státní<br />
úřad IBAMA). Současně se rozšiřují plochy pro pastevní chov hovězího dobytka (i zebu z Afriky),<br />
pro nelegální pěstování a výrobu kokainu, pro plantáže soji, kukuřice, cukrové třtiny, kávy a banánu<br />
a uvolňují se prostory pro těžbu nerostných surovin - zlato, ropa, diamanty, což podporuje<br />
průmyslový rozvoj. Domorodí Indiáni přicházejí o svůj domov, na odlehlé ranče jsou nalákáni<br />
dělníci, kteří se mnohdy stávají novodobými „otroky“ na těžbu dřeva. Část území postupně však<br />
přechází v poušť.<br />
Výchozí principy modelové samoobnovy deštných tropických pralesů zřejmě ideologové<br />
bezzásahovosti neznají:<br />
- jedná se o plošně rozsáhlá území<br />
- pralesní porosty jsou minimálně dotčeny lidskou činností<br />
- klimaticky se jedná o regiony s vynikající dotací vody i slunečního záření a množstvím listové<br />
plochy s chlorofylem, tj. základních podmínek pro bohatou permanentní fotosyntézu (tedy o<br />
praktickou aplikaci vědomostí základní školy, avšak toto nerespektováno ideologickými<br />
„avantgardními“ výrobci bezzásahové virtuální divočiny, v Evropě typu Bláha-Kindlmen-Hubený,<br />
což irituje ostatní s běžným „selským rozumem“)<br />
- tropické lesní porosty mají velice bohatou diverzitu, prakticky bez monokulturních ploch, kde<br />
každý strom vede nepřetržitý boj se specializovanými škůdci, takže k přežití ekosystému dochází<br />
zejména díky druhové pestrosti<br />
- jen vzhledem k zachování obrovské biodiverzity v těchto biotopech jsou mnohé druhy schopny<br />
přežívat, klasickým příkladem je krásný mohutný vysoký stálezelený strom - juvie ztepilá /<br />
Bertholletia excelsa (vytvářející tvrdé tobolky / para-ořechy se semeny), která potřebuje řadu<br />
„spolupracujících“ organismů, od specifických epifitních orchidejí, přes specifické druhy hmyzu,<br />
specifické druhy ptáků a specifické hlodavce (k vytvoření plodů a jejich rozšíření)<br />
- hazardním zločinem je naprosto neodborné, resp. ideologické tvrzení prosazované některými<br />
vedoucími pracovníky angažovanými v ochraně přírody EU a ČR (které žel je povyšováno na<br />
„vědecké“), že náš zkulturněný monokulturní a stejnověký smrčák přemění „ kůrovec, jako<br />
přirozená součást lesa, v přírodní les“.<br />
Ostrovy Galapágy na rovníku jsou klasickým příkladem fungování „biologické pumpy“: pouze<br />
ostrovy s vegetačním „krytem“ umožňují vytváření kondenzačních oblaků a následně i dešťové<br />
srážky, ostatní jsou trvalým suchopárem - ani to nestačí ideologům bezzásahovosti ?<br />
Zmizení prastarých jihoamerických indiánských národů z kultury Nazca před 1500 lety v oblasti<br />
And (žijící v předincké době asi 350 př.n.l. - 500 n.l.) zřejmě způsobilo neuvážené odlesnění. Tato<br />
16