Metalski i gra|evinski sektor prvi na udaru
federalni 75.qxd - Privredna/Gospodarska komora FBiH
federalni 75.qxd - Privredna/Gospodarska komora FBiH
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Dr`ava nije uspjela da podr`i privredu<br />
<strong>Metalski</strong> i <strong>gra|evinski</strong><br />
<strong>sektor</strong> <strong>prvi</strong> <strong>na</strong> <strong>udaru</strong><br />
Na inicijativu P/GKFBiH, krajem decembra, uprili~e<strong>na</strong> je konferencija o temi: “Utjecaj svjetske<br />
ekonomske krize <strong>na</strong> gospodarstvo FBiH sa prijedlogom mjera za{tite”<br />
Prisustvovali su predstavnici poslovne<br />
zajednice, institucija vlasti i Sindikata.<br />
Privrednici su mi{ljenja da do<br />
sada poduzete mjere nisu dovoljne, te<br />
da Vlada FBiH mora predlo`iti konkretne<br />
poteze za ubla`avanje krize.<br />
GLASNIK<br />
Privred<strong>na</strong>/Gospodarska komora<br />
Federacije Bosne i Hercegovine<br />
List izlazi mjese~no<br />
Godi<strong>na</strong> IX<br />
Dvobroj 75 - 76<br />
Decembar/prosi<strong>na</strong>c 2008.<br />
Januar/sije~anj 2009.<br />
GLASNIK ure|uje<br />
Redakcijski kolegij:<br />
@elja<strong>na</strong> Bevanda, glavni urednik,<br />
Mira Idrizovi},<br />
odgovorni urednik,<br />
~lanovi:<br />
[emsa Alimanovi},<br />
Ljubo Dadi}, Fahrudin \iki}, Juso<br />
[kalji} i Meliha Veli},<br />
sekretar Redakcije.<br />
Adresa:<br />
Privred<strong>na</strong>/Gospodarska<br />
komora FBiH<br />
- za Glasnik -<br />
71000 Sarajevo<br />
Branislava \ur|eva 10/IV<br />
Kontakt osoba: Meliha Veli}<br />
Telefon: 033/267-690<br />
E-mail: m.velic@kfbih.com<br />
Telefoni:<br />
033/663-370 (centrala)<br />
033/217-782<br />
Faks: 033/217-783<br />
www.kfbih.com<br />
Izdava~:<br />
"Privred<strong>na</strong> {tampa" d.o.o. Sarajevo<br />
Op}inski sud<br />
Sarajevo<br />
UF/1-2219/05,<br />
RB 1-3018<br />
Identifikacioni broj<br />
4200088140005<br />
Identifikacioni broj PDV<br />
200088140005<br />
DTP: "Privred<strong>na</strong> {tampa"<br />
[tampa:<br />
"ARKA PRESS" d.o.o. Sarajevo,<br />
Hamdije ^emerli}a 43<br />
2 Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
Prema rije~ima Kemala Kozari}a,<br />
guvernera CBBiH, <strong>prvi</strong> talas krize<br />
odrazio se <strong>na</strong> fi<strong>na</strong>nsijski <strong>sektor</strong>, te je<br />
CBBiH ve} reagovala u okviru svojih<br />
<strong>na</strong>dle`nosti.<br />
Komercijalnim bankama<br />
dodatnih 370 milio<strong>na</strong> KM<br />
- Upravno vije}e donijelo je<br />
odluku o uvo|enju diferencirane<br />
stope obavezne rezerve <strong>na</strong> depozite<br />
komercijalnih ba<strong>na</strong>ka. Prema ovoj<br />
odluci, stopa obavezne rezerve <strong>na</strong><br />
depozite koji ulaze u osnovicu za<br />
obra~un obavezne rezerve, ~ija je<br />
ro~nost do godine, ostaje 14 posto,<br />
dok se stopa obavezne rezerve <strong>na</strong><br />
depozite oro~ene <strong>na</strong> period du`i od<br />
godine smanjuje za ~etiri posto,<br />
odnosno sa 14 <strong>na</strong> deset posto.<br />
Ovom odlukom bi dodat<strong>na</strong> likvid<strong>na</strong><br />
sredstva za komercijalne banke<br />
iznosila oko 370 milio<strong>na</strong> KM. Stupa<br />
<strong>na</strong> s<strong>na</strong>gu 01. januara 2009. godine.<br />
Dr`ava nije uspjela da podr`i<br />
privredu. Ne vidimo konkretne<br />
aktivnosti Vlade, koja treba javno da<br />
ka`e <strong>na</strong> koji <strong>na</strong>~in }e stati iza svojih<br />
privrednika. Politiku treba izmaknuti<br />
od ekonomije i i}i dalje u privatizaciju<br />
preduze}a, zaklju~io je Kozari}.<br />
Prema njegovim rije~ima, imat<br />
}emo stabilnu monetarnu politiku. Sa<br />
iznosom deficita, za koji se procjenjuje<br />
da }e biti deset milijardi KM, i stopom<br />
nezaposlenosti od 23 posto daleko<br />
smo od makroekonomske stabilnosti.<br />
U ime Federalnog ministarstva<br />
energije, rudarstva i industrije govorio<br />
je ministar Vahid He}o. Naglasio<br />
je da je `elja Vlade da sa~uva energetski<br />
suverenitet.<br />
- Infrastrukturni i projekti u energetskom<br />
<strong>sektor</strong>u u sljede}ih deset<br />
Obra}anje Jage Lasi}a, predsjednika<br />
P/GKFBiH, objavljujemo u cijelosti<br />
Novac iz inoizvora<br />
je nu`nost<br />
- Osnovni zadatak Gospodarske/Privredne komore<br />
FBiH je partnerski odnos sa organima izvr{ne vlasti i<br />
uprave FBiH u pripremi i dono{enju zako<strong>na</strong>, propisa i<br />
mjera ekonomske politike i instrume<strong>na</strong>ta kojima se ure|uje<br />
ekonomski polo`aj gospodarskih subjekata, u~e{}e u<br />
pripremi i dono{enju strategija razvoja, <strong>sektor</strong>skih<br />
ekonomskih politika, za{tite doma}e proizvodnje,<br />
uspostavljanje sustava ekolo{ki odr`ivog razvitka, ure|enje<br />
tr`i{ta, utvr|ivanje tehni~kih i drugih standarda, mjera<br />
u<strong>na</strong>pre|enja izvoza, promociji gospodarstva i zastupanju<br />
gospodarstva u oblasti rada, mirovinskog, zdravstvenog i<br />
osiguranja od nezaposlenosti.<br />
Ekonomska kriza je ve} pokucala <strong>na</strong> vrata BiH. Svaki<br />
dan ~ujemo rije~i kriza, recesija, depresija i potrebno je<br />
re}i {to je zajedni~ko za te pojmove. Zajedni~ko obilje`je<br />
i krize i recesije i depresije je pad gospodarskih aktivnosti<br />
{to za posljedicu ima smanjenje proizvodnje, a time i<br />
potro{nje, smanjenje investicionih aktivnosti, smanjenje<br />
zaposlenosti, ugro`avanje vitalnih funkcija dru{tva i socijalne<br />
sigurnosti stanovni{tva.<br />
BiH je svoj razvoj generirala dotokom novca iz<br />
inozemstva bilo kroz zadu`ivanje dr`ave (ili njenih dijelova),<br />
zadu`ivanjem kroz fi<strong>na</strong>ncijski <strong>na</strong>jvi{e bankarski <strong>sektor</strong><br />
i direktnim zadu`ivanjem stanovni{tva.<br />
Novac iz inoizvora je zemljama poput BiH nu`nost.<br />
Vlastiti izvori su nedostatni za poja~ane investicione<br />
aktivnosti, posebno velike infrastrukturne zahvate u cestogradnji<br />
i energetici.<br />
Zemlje iz kojih je novac dolazio u BiH sada su smanjile,<br />
odnosno prekinule plasmane izvan domicilne zemlje,<br />
pa je realni izvor fi<strong>na</strong>ncijskog <strong>sektor</strong>a BiH preostala {tednja<br />
i povrat sredstava po osnovu prije plasiranih kredita.<br />
Sada smo u situaciji da, bez obzira <strong>na</strong> nomi<strong>na</strong>lnu likvidnost<br />
banka, nemamo novca za investicije. Bankovni <strong>sektor</strong><br />
svoje marketin{ko djelovanje je preusmjerio <strong>na</strong> poticanje<br />
{tednje, okre}u}i se {tednji kao jedinom realnom<br />
izvoru vlastitog poslovanja.<br />
Sada gospodarsku politiku treba voditi tako da iz<br />
krize izi|emo sa {to manjim posljedicama, a ako se<br />
uka`e prilika da se kriza iskoristi i stvori dobra razvoj<strong>na</strong><br />
osnova.<br />
U vo|enju gospodarske politike klju~nu ulogu igrat }e<br />
mjere vlada svih razi<strong>na</strong>, koje moraju brzo i efikasno reagirati<br />
<strong>na</strong> promjene.<br />
Gospodarska komora je povodom novo<strong>na</strong>stale<br />
situacije odr`ala konferenciju sa vode}im firmama iz<br />
Federacije BiH (prete`ito izvoznicima) <strong>na</strong> kojoj je konstatirano<br />
da je kriza ve} unutar Bosne i Hercegovine.<br />
Realni <strong>sektor</strong> ekonomije BiH ve} je zahva}en fi<strong>na</strong>ncijskom<br />
krizom kroz ote`avanje uvjeta kori{tenja kapitala<br />
(rast kamate, skra}enje rokova i te`e osiguranje garancija),<br />
smanjenim potrebama za robom (smanjenje tra`nje)<br />
i <strong>na</strong> doma}em i <strong>na</strong> inotr`i{tu, ali i pove}anjem konkurencije<br />
<strong>na</strong> svim tr`i{tima.<br />
Ozbiljno su ugro`e<strong>na</strong> rad<strong>na</strong> mjesta, smanjene investicije<br />
(a time i novo zapo{ljavanje), ozbiljno je ugro`en<br />
socijalni <strong>sektor</strong>. Ukoliko stopa rasta GDP-a padne <strong>na</strong> 4%<br />
do 4,5% sa sada{njih cca 7%, za zemlje stupnja razvijenosti<br />
BiH to z<strong>na</strong>~i recesiju u punom obimu.<br />
U prvoj fazi udarce }e osjetiti firme koje su <strong>na</strong>jvi{e<br />
globalizirane, to su prije svih metalski i <strong>gra|evinski</strong> <strong>sektor</strong>,<br />
gdje je i <strong>na</strong>jve}i multiplikativni faktor. Ostali <strong>sektor</strong>i<br />
dolaze <strong>na</strong> udar poslije. Jednostavno, smanjene investicijske<br />
aktivnosti u metalskom i gra|evinskom <strong>sektor</strong>u<br />
povu}i }e ostale <strong>sektor</strong>e. Promjene, odnosno pad dohotka<br />
<strong>na</strong> doma}em tr`i{tu uvjetuju i promjene tra`nje <strong>na</strong>jprije<br />
roba trajne potro{nje, dok }e <strong>na</strong>jstabilnija tra`nja biti u<br />
poljoprivredno-prehrambenom <strong>sektor</strong>u. Smatramo da<br />
vlade, ovisno o situaciji, moraju u~initi maksimalan <strong>na</strong>por<br />
u pravcu neutralizacije pogor{anja stanja. Sugeriramo<br />
vladama da dobro ocijene posljedice krize po gospodarstvo<br />
i da poduzimaju energi~nije mjere za ubla`avanje<br />
posljedica. Dosada{nje poduzete mjere su nedovoljne<br />
(pove}anje razine osiguranja depozita 7.500 KM <strong>na</strong><br />
20.000 KM i smanjenje obvezne rezerve sa 18% <strong>na</strong> 14%)<br />
- zaklju~io je predsjednik Lasi}.<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
3
godi<strong>na</strong> mogu zaposliti od 300 do<br />
350 hiljada radnika. Imamo resurse<br />
koje mo`emo pokrenuti.<br />
Vlada je sa Ekonomsko-socijalnim<br />
vije}em kao partnerom <strong>na</strong>pravila<br />
program mjera za ubla`avanje<br />
posjedica svjetske ekonomske krize,<br />
koje se, uz ostalo, odnose <strong>na</strong> reformu<br />
potro{nje, javne uprave, bora~ke<br />
i socijalne za{tite, rastere}enje<br />
privrede kroz izmjene Zako<strong>na</strong> o<br />
doprinosima, istakao je ministar<br />
He}o.<br />
Zakon o akcizama<br />
Kako je kazao Damir Ljubi},<br />
ministar poljoprivrede, vodoprivrede<br />
i {umarstva FBiH, nu`no je usvojiti<br />
zakone, graditi institucije, te poduzimati<br />
mjere i programe koji proizlaze<br />
iz Zako<strong>na</strong> o poljoprivredi i Strategije<br />
razvoja poljoprivrede. Zagovornik je<br />
pojedi<strong>na</strong>~ne odgovornosti u odnosu<br />
<strong>na</strong> kolektivnu.<br />
O potrebi izmje<strong>na</strong> i dopu<strong>na</strong><br />
Zako<strong>na</strong> o akcizama govorio je Edin<br />
Mulahasanovi}, direktor Fabrike duha<strong>na</strong><br />
Sarajevo.<br />
Prema njegovim rije~ima, uvoznicima<br />
cigareta u <strong>na</strong>{u zemlju godi{nje<br />
ostane 230 milio<strong>na</strong> KM dobiti.<br />
- Zakon o akcizama se mora<br />
<strong>na</strong>praviti <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in da {titi doma}i<br />
proizvod, da se klasifikacija ne pravi<br />
<strong>na</strong> doma}e i uvozne, nego <strong>na</strong> tzv.<br />
luksuzne i popularne cigarete. Na<br />
luksuzne treba uvesti ve}i, <strong>na</strong> popularne<br />
manji postotak poreza.<br />
Kada je rije~ o posljedicama krize<br />
u gra|evinskoj industriji Silva<strong>na</strong><br />
Mari}, izvr{<strong>na</strong> direktorica Hidrogradnje,<br />
isti~e potrebu formiranja doma}e<br />
banke i kreditno-garancijskog<br />
fonda. Mi{ljenja je da gra|evi<strong>na</strong>ri ne<br />
mogu tra`iti oslo<strong>na</strong>c u komercijalnim<br />
bankama, jer su one u inozemnom<br />
vlasni{tvu.<br />
- Sa stanovi{ta vladinog <strong>sektor</strong>a<br />
razjedinjeni smo u tri ministarstva.<br />
@elimo da imamo mjesto pomo}nika<br />
ministra u nekom od ministarstava,<br />
kako bismo imali jedinstvenu poziciju<br />
sa koje mo`emo djelovati.<br />
Javno-privatno partnerstvo je<br />
odli~an <strong>na</strong>~in da do|emo do odgovaraju}ih<br />
sredstava, rije~i su direktorice<br />
Mari}.<br />
Selma D@INI]<br />
* Da se pobolj{a ponuda novca<br />
za gospodarstvo kroz otvaranje<br />
novih kreditnih linija osobito za<br />
izvozno orijentirano gospodarstvo,<br />
pove}anje prora~unskog regresiranja<br />
kamata za poljoprivredni <strong>sektor</strong>,<br />
aktiviranje Razvojne banke FBiH u<br />
punom kapacitetu, poduzimanje<br />
radnji <strong>na</strong> pobolj{anju uvjeta {tednje<br />
(pove}anje visine osiguranog depozita),<br />
smanjenje javne potro{nje,<br />
kako bi {to vi{e novca ostalo realnom<br />
<strong>sektor</strong>u - izvr{itelji vlada svih<br />
razi<strong>na</strong>;<br />
* Da se intenzivira spre~avanje<br />
nelojalne konkurencije uvoznih roba<br />
kroz kontrolu kvaliteta uvoznih roba i<br />
ocjenu pu{tanja roba <strong>na</strong> tr`i{te BiH,<br />
kao i primjenu mjera za{tite od subvencionirane<br />
robe i dampinga - vlade<br />
i kontrol<strong>na</strong> tijela svih razi<strong>na</strong>;<br />
* Da se ubrza po~etak javnih<br />
investicija u cestogradnji i op}enito u<br />
prometnoj infrastrukturi i energetici -<br />
vlade svih razi<strong>na</strong>;<br />
* Da se uspostavi strogi <strong>na</strong>dzor<br />
<strong>na</strong>d javnim <strong>sektor</strong>om u cilju smanjenja<br />
neproizvodne potro{nje. Predla`emo<br />
dono{enje Zako<strong>na</strong> o prora-<br />
~unskim korisnicima i korisnicima<br />
izvan prora~unskih fondova - vlade<br />
svih razi<strong>na</strong>;<br />
* Da se ubrza postupak ocjene<br />
uskla|enosti BiH roba, tj. ubrzanje<br />
rada <strong>na</strong> Nacio<strong>na</strong>lnom sustavu sigurnosti<br />
proizvoda kao preduvjeta za<br />
pu{tanje roba u promet i otvaranje<br />
tr`i{ta BiH za direkt<strong>na</strong> stra<strong>na</strong> ulaganja<br />
- Vije}e ministara BiH;<br />
Aluminij smanjuje<br />
proizvodnju<br />
Od 01. januara 2009. godine<br />
mostarski Aluminij smanjit }e<br />
proizvodnju za 25 posto. Prema<br />
odluci Nadzornog odbora, intenzivno<br />
}e se raditi <strong>na</strong> smanjenju svih<br />
tro{kova koji utje~u <strong>na</strong> formiranje<br />
cijene proizvodnje aluminija.<br />
Ovakva odluka je usvoje<strong>na</strong> zbog<br />
svjetske ekonomske krize, diskriminiraju}eg<br />
djelovanja FERK-a<br />
prema Aluminiju, te diskriminiraju}eg<br />
zaklju~ka Vlade FBiH o<br />
opskrbi Aluminija elektri~nom<br />
energijom.<br />
Zaklju~ci:<br />
* Da se ubrzaju poslovi <strong>na</strong> izradi<br />
projekata koji se fi<strong>na</strong>nciraju iz EU<br />
fondova, svjetske banke, EBRD-a,<br />
kao i drugih me|u<strong>na</strong>rodnih razvojnih<br />
izvora - sve razine vlasti i komora<br />
u BiH;<br />
* Da se svake <strong>na</strong>redne godine,<br />
za tri godine zaredom (2009.,<br />
2010., 2011.), doprinosi <strong>na</strong> neto<br />
pla}u smanje po 5% - Vlada Federacije<br />
BiH;<br />
* Da se donese novi Zakon o<br />
tro{ari<strong>na</strong>ma (akcizama) koji je primjeren<br />
gospodarstvu BiH i da obuhvati<br />
osobne automobile, plovila, letjelice i<br />
luksuznu robu - Vije}e ministara BiH<br />
i Parlament BiH;<br />
* Da se uvede vi{a i ni`a stopa<br />
PDV-a - Vije}e ministara BiH i Parlament<br />
BiH;<br />
* Da se sirovine, repromaterijali,<br />
oprema za proizvodnju i rezervni<br />
dijelovi oslobode cari<strong>na</strong> u potpunosti<br />
- Vije}e ministara BiH i Parlament BiH;<br />
* Da se za{titi doma}a proizvodnja<br />
od <strong>na</strong>no{enja {tete ili mogu}nosti<br />
<strong>na</strong>no{enja {tete koriste}i odredbe<br />
Zako<strong>na</strong> o vanjskotrgovinskom poslovanju<br />
BiH i uvo|enjem instrumenta<br />
carine za porav<strong>na</strong>nje, tj. uvo|enje<br />
cari<strong>na</strong> u visini subvencija uvezene<br />
robe. To je ujedno i instrument u borbi<br />
protiv dampinga. Sredstva od<br />
cari<strong>na</strong> za porav<strong>na</strong>nje usmjeravati<br />
<strong>na</strong>mjenski za poticaje poljoprivredno-prehrambenog<br />
<strong>sektor</strong>a - Vije}e<br />
ministara BiH;<br />
* Da se u Zakonu o porezu <strong>na</strong><br />
dobit izvr{i izmje<strong>na</strong> i dopu<strong>na</strong> u onim<br />
segmentima gdje se osloba|anja od<br />
poreza ve`u <strong>na</strong> visinu ulaganja -<br />
Vlada Federacije BiH;<br />
* Da se u Zakonu o porezu <strong>na</strong> dohodak<br />
<strong>na</strong>jprije <strong>na</strong>mire pla}e zaposlenika,<br />
a u sljede}ih 15 da<strong>na</strong> porezi i doprinosi<br />
- Vlada Federacije BiH;<br />
* Da se u Zakonu o vanjskotrgovinskom<br />
poslovanju BiH izvr{e izmjene<br />
i dopune (iako treba cijeli Zakon<br />
“dobro protresti” jer su se od 1998.<br />
godine promijenile okolnosti i vanjskotrgovinski<br />
polo`aj BiH), <strong>na</strong>jprije u<br />
izjed<strong>na</strong>~avanju doma}eg i inoulaga~a<br />
i tretiraju}i prekomjerni izvoz (ne samo<br />
uvoz) kao {tetu - Vije}e ministara BiH;<br />
* Da se prora~unski deficit ne<br />
<strong>na</strong>miruje iz prodaje imovine i inozadu`enja<br />
ve} kresanjem tro{kova<br />
4 Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
u prora~unskoj potro{nji - vlade svih<br />
razi<strong>na</strong>;<br />
* Da se razi<strong>na</strong> osiguranja depozita<br />
({tednja) pove}a kako bi se {to<br />
vi{e {tedi{a i {tednje obuhvatilo osiguravanjem<br />
i pove}alo povjeranje u<br />
fi<strong>na</strong>ncijski sustav BiH - Vije}e ministara<br />
BiH i Central<strong>na</strong> banka BiH;<br />
* Da se svi kapaciteti DKP-a, vlada,<br />
komora i posebno medija uklju~e u<br />
promociju doma}ih roba skre}u}i<br />
pa`nju potro{a~a <strong>na</strong> prednosti kupovanja<br />
i tro{enja doma}eg proizvoda;<br />
* Da se promijeni retorika u<br />
raspravama o krizi, jer nije za o~ekivati<br />
da o<strong>na</strong> te`e pogodi BiH i stvarati<br />
klimu da vlade svojim mjerama<br />
mogu sprije~iti, odnosno ubla`iti<br />
utjecaj krize;<br />
* Da ovi zaklju~ci budu sastavni<br />
dio programa rada Vije}a ministara<br />
BiH i Vlade FBiH.<br />
Dostavljeni su Vije}u ministara<br />
BiH (svim ministarstvima), Vladi<br />
Federacije BiH (svim ministarstvima),<br />
Parlamentu BiH (svim zastupnicima),<br />
Parlamentu Federacije BiH (svim zastupnicima)<br />
i u~esnicima Konferencije.<br />
Vlada FBiH<br />
Proizvodnja bez potro{nje nema<br />
smisla, jer je o<strong>na</strong> generator svega.<br />
Njome se <strong>na</strong>miruje dr`ava, pojasnio<br />
je Lasi}, dodav{i da sve zemlje sada<br />
ula`u u prometnu i energetsku strukturu.<br />
Najopasnije za BiH je ako ne<br />
otvori energetski <strong>sektor</strong>. Kosovo }e to<br />
Planovi i projekti o ubla`avanju<br />
posljedica globalne krize<br />
Forum o utjecaju globalne recesije <strong>na</strong> ekonomski razvoj FBiH i BiH i<br />
razvojne programe Vlade FBiH odr`an je sredinom decembra.<br />
Prisustvovali su predstavnici kompanija i institucija, sindikata, nevladinog<br />
<strong>sektor</strong>a, politi~kog `ivota i drugi koji mogu doprinijeti prevazila`enju posljedica<br />
ekonomske krize <strong>na</strong> ovom podru~ju.<br />
Planove i projekte Vlade FBiH za ubla`avanje globalne krize prezentirao<br />
je Vahid He}o, federalni ministar energetike, rudarstva i industrije.<br />
Naglasio je da je elektroenergetski <strong>sektor</strong> ki~ma privrednog sistema svake<br />
dr`ave koji }e privu}i strane investitore i doprinijeti razvoju drugih industrijskih<br />
gra<strong>na</strong>.<br />
Stoga se hitno mora krenuti sa projektima iz tog <strong>sektor</strong>a, pogotovo u<br />
osam novih objekata koju su planirani za izgradnju sa strate{kim partnerima.<br />
Oz<strong>na</strong>~eni su kao ekonomski isplativi. Dovode do di<strong>na</strong>miziranja kompletnog<br />
privrednog sistema. Na njihovoj izgradnji trebalo bi da bude anga`irano oko<br />
40.000 radnika.<br />
Odabran je model izgradnje sa strate{kim partnerom. To je <strong>na</strong>jpovoljnije<br />
za one koji nemaju sredstava, a imaju resurse.<br />
Evropske dr`ave planiraju za 25 godi<strong>na</strong> ulo`iti 900 milijardi eura u elektroenergetski<br />
<strong>sektor</strong> kao prioritetni za razvoj. Energetskom <strong>sektor</strong>u kao prioritetu<br />
okrenute su i susjedne dr`ave.<br />
- Stoga je neozbiljno ovo {to se <strong>na</strong>ma de{ava. Na{e resurse kojima<br />
raspola`emo i koje dosad nismo dovoljno eksploatisali treba <strong>na</strong> pravi <strong>na</strong>~in<br />
staviti u funkciju - kazao je ministar He}o.<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
Press konferencija u Mostaru<br />
Pobolj{ati ponudu<br />
novca<br />
za gospodarstvo<br />
Prema mi{ljenju Jage Lasi}a, predsjednika P/GKFBiH, jed<strong>na</strong> od<br />
<strong>na</strong>jva`nijih mjera za prevladavanje ekonomske krize u BiH<br />
jeste ubrzani po~etak realiziranja javnih investicija u cestogradnji<br />
i energetici<br />
u~initi i postat }e energetsko sredi{te<br />
jugoisto~ne Europe.<br />
- Kosovo ima za to prirodne resurse.<br />
Poz<strong>na</strong>to je da se General Electric<br />
ve} tamo <strong>na</strong>lazi - upozorio je <strong>na</strong> to Lasi}.<br />
Govore}i o utjecaju globalne<br />
gospodarske krize, kazao je da<br />
izvr{<strong>na</strong> vlast u BiH nije dovoljno<br />
u~inila po tom pitanju.<br />
- Treba pobolj{ati ponudu novca<br />
za gospodarstvo kroz otvaranje<br />
novih kreditnih linija, posebice za<br />
izvozno orijentirano gospodarstvo,<br />
intenzivirati spre~avanje nelojalne<br />
konkurencije uvoznih roba kroz kontrolu<br />
kvalitete uvoznih roba, uspostaviti<br />
strogi <strong>na</strong>dzor <strong>na</strong>d javnim <strong>sektor</strong>om<br />
u cilju smanjenja neproizvodne<br />
potro{nje, kao i ubrzati poslove<br />
<strong>na</strong> izradi projekata koji se fi<strong>na</strong>nciraju<br />
iz EU fondova, Svjetske banke i<br />
ostalih me|u<strong>na</strong>rodnih razvojnih izvora.<br />
Mi moramo imati vi{u i ni`u stopu<br />
PDV-a. Ni`u od sedam posto za lijekove,<br />
osnovne `ive`ne <strong>na</strong>mirnice, ortopedska<br />
pomagala, za sve ostalo vi{u stopu od<br />
20 posto. Ovim bi se zadovoljila socijala,<br />
punio bi se prora~un i <strong>na</strong>dok<strong>na</strong>dio<br />
sve gubitke po osnovi cari<strong>na</strong>, ugovora o<br />
slobodnoj trgovini.<br />
Nema spremnosti da se to sve provede,<br />
jer nemamo kadra, istakao je Lasi}.<br />
Prema njegovim rije~ima, izvr{<strong>na</strong><br />
vlast sada treba voditi gospodarsku<br />
politiku tako da BiH iza|e iz krize sa<br />
{to manje posljedica, te da se zadr`i<br />
zaposlenost kako se ne bi do{lo u<br />
socijalnu krizu. Dr`ava bi trebala<br />
podi}i razinu osiguranja depozita<br />
kako bi se poja~ala {tednja.<br />
5
Konzorcij, trenutno, ~ini devet firmi<br />
koje }e biti nominirane za radove visokogradnje<br />
i niskogradnje <strong>na</strong> libijskom tr`i{tu.<br />
Otvoren je i za sve druge kompanije koje<br />
iska`u interesovanje za ~lanstvo.<br />
- S obzirom <strong>na</strong> to da firme, pojedi<strong>na</strong>~no,<br />
nisu tehni~ki i kadrovski osposobljene<br />
za velike projekte vani, odlu-<br />
~ili smo formirati Konzorcij. Prvi ugovor<br />
bit }e <strong>na</strong>stup <strong>na</strong> libijskom tr`i{tu.<br />
Neke doma}e firme, kao {to je [irbegovi}<br />
grupa, tamo ve} imaju ugovorene<br />
poslove.<br />
Na bazi ovog ugovora snimit<br />
}emo tehni~ke i kadrovske kapacitete<br />
svake od kompanija, tako da mo-<br />
`emo zajedni~ki <strong>na</strong>stupiti <strong>na</strong> odre-<br />
|enom podru~ju. Po~etkom <strong>na</strong>redne<br />
godine imamo razgovore u Libiji za<br />
poslove koji su ve} obe}ani. Nosilac<br />
Konzorcija za Libiju bit }e Hidrogradnja,<br />
koja je ve} godi<strong>na</strong>ma prisut<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> tom tr`i{tu - kazao je Avdo<br />
Rapa, potpredsjednik P/GKFBiH.<br />
[irbegovi} grupa zaklju~ila je u<br />
Libiji posao vrijedan 70 milio<strong>na</strong> eura.<br />
Sa razvojnim fondom LIDCO, iza<br />
kojeg stoji dr`avni kapital Libije, [irbegovi}<br />
grupa je formirala zajedni~ku<br />
Gra|evinska industrija<br />
Zajedni~ki <strong>na</strong>stup bh. gra|evi<strong>na</strong>ra<br />
<strong>na</strong> inostranom tr`i{tu<br />
Nakon usagla{avanja stavova kompanija zainteresiranih za<br />
izvo|enje <strong>gra|evinski</strong>h radova u Libijskoj Arapskoj D`amahiriji<br />
uslijedilo je potpisivanje Sporazuma o konzorciju<br />
kompaniju GMT u kojoj sudjeluje sa<br />
60, a LIDCO sa 40 proce<strong>na</strong>ta udjela.<br />
- Rije~ je o <strong>na</strong>{em investitoru i partneru.<br />
Metodom neposredne pogodbe<br />
ve} smo dobili nekoliko projekata.<br />
Jedan od njih jeste izgradnja<br />
sportskih dvora<strong>na</strong>, zatim stadion i turisti~ko<br />
<strong>na</strong>selje u obalnom gradu<br />
Misurati, uz jo{ ~etiri sportske dvorane,<br />
za koje se ~eka zavr{etak projektovanja,<br />
kako bi se krenulo sa izvo|enjem<br />
radova - rije~i su Faruka [irbegovi}a,<br />
direktora [irbegovi} grupe.<br />
Prema njegovim rije~ima, nijed<strong>na</strong><br />
bh. kompanija nema kapacitete sa<br />
^lanovi Konzorcija<br />
Hidrogradnja d.d. Sarajevo<br />
GP @GP d.d. Sarajevo<br />
GP Put d.d. Sarajevo<br />
[irbegovi} grupa d.o.o. Gra~anica<br />
Integral in`enjering a.d. Lakta{i<br />
Hering, [iroki Brijeg<br />
Ero-asfalt d.d. Sarajevo<br />
Asfaltgradnja d.d. Visoko<br />
Divel d.o.o. Sarajevo<br />
kojima bi mogla samostalno realizirati<br />
takve projekte.<br />
- Iza <strong>na</strong>s je pozitiv<strong>na</strong> tradicija<br />
poslovanja <strong>na</strong> ovom tr`i{tu zahvaljuju}i<br />
ugledu koje su tamo stekle <strong>na</strong>{e<br />
firme, prije svih Hidrogradnja.<br />
Tr`i{te Libije zaslu`uje pa`nju i<br />
Vlade FBiH, koja <strong>na</strong>m mo`e pomo}i u<br />
savladavanju odre|enih te{ko}a, <strong>na</strong>ro~ito<br />
u domenu bankovnih garancija.<br />
Mo`e <strong>na</strong>m omogu}iti da <strong>na</strong> to tr`i-<br />
{te u|emo intenzivnije nego do sada,<br />
te <strong>na</strong>m olak{ati da tamo i ostanemo.<br />
Projekti <strong>na</strong> drugim tr`i{tima su<br />
{ansa da se bh. gra|evi<strong>na</strong>rima pru`i<br />
podr{ka i sa~uvaju postoje}a rad<strong>na</strong><br />
mjesta.<br />
Ono {to bi se moglo uraditi <strong>na</strong><br />
lokalnom nivou jeste otvaranje javnih<br />
radova. Na taj <strong>na</strong>~in bi se uposlili<br />
doma}i kapaciteti i omogu}ilo sticanje<br />
referenci kojima bismo mogli biti<br />
regio<strong>na</strong>lni konkurenti.<br />
Prema rije~ima Ad<strong>na</strong><strong>na</strong> Kape, savjetnika<br />
Harisa Silajd`i}a, ~la<strong>na</strong><br />
Predsjedni{tva BiH, vrata <strong>na</strong>{im kompanijama,<br />
osim <strong>na</strong> libijskom, otvore<strong>na</strong><br />
su i <strong>na</strong> tr`i{tima Kuvajta, Katara,<br />
Ujedinjenih Arapskih Emirata i Al`ira.<br />
Potpisivanje Sporazuma u ime<br />
ostalih ~lanova Konzorcija pozdravili<br />
su [ahzudin Jahjaefendi} i Semin<br />
Ma{i}, direktori @GP-a i Hidrogradnje.<br />
Selma D@INI]<br />
6 Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
Sajam energetike i ekologije u Beogradu<br />
Jo{ jedno uspje{no<br />
predstavljanje<br />
U okviru programa realizacije sajamskih manifestacija me|u<br />
komorama BiH, P/GKFBiH organizirala je u~e{}e <strong>na</strong> sajmu<br />
“Energetika 2008”, koji je odr`an od 26. do 28. novembra<br />
Sa predstavnicima Agencije za<br />
energetsku efikasnost Vlade Srbije<br />
razgovarano je o mogu}nostima regio<strong>na</strong>lne<br />
suradnje vezano za energetsku<br />
efikasnost, upravljanje otpadom,<br />
upravljanje hemikalijama i smanjenje<br />
zaga|enja.<br />
A<strong>na</strong>lizira<strong>na</strong> je primje<strong>na</strong> Memoranduma<br />
o razumijevanju koji je potpisan<br />
2007. godine. Dogovoreno je<br />
lobiranje kod Vlade Norve{ke koja je<br />
zainteresova<strong>na</strong> za pripremu mre`e<br />
klije<strong>na</strong>ta u BiH koji bi se uklju~ili u<br />
Rije~ je o jednom od <strong>na</strong>jve}ih sajmova<br />
iz ove oblasti u regiji. Okuplja<br />
kompanije koje se bave eksploatacijom,<br />
distribucijom i o~uvanjem<br />
energije.<br />
U njegovom okviru odr`an je i<br />
Peti me|u<strong>na</strong>rodni sajam ekologije.<br />
Ovi sajmovi povezuju privredni razvoj<br />
uz brigu o `ivotnoj sredini, lokalnoj<br />
samoupravi i budu}nosti planete<br />
i njenih stanovnika. Organiziran<br />
je i niz stru~nih manifestacija vezanih<br />
za energetiku i odr`ivi razvoj.<br />
Svoje proizvode i usluge predstavile<br />
su <strong>na</strong>juglednije kompanije iz regije<br />
u oblasti proizvodnje i distribucije<br />
gasa, <strong>na</strong>fte, uglja, obnovljivih izvora<br />
energije, agencije, privredne<br />
komore, konzorciji, rudnici, istra`iva-<br />
~ki instituti i fakulteti.<br />
Osim tradicio<strong>na</strong>lnih oblika <strong>na</strong><br />
ovogodi{njem sajmu pa`nja je usmjere<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> obnovljive izvore energije.<br />
Prezentacija energetskog i ekolo-<br />
{kog <strong>sektor</strong>a BiH je z<strong>na</strong>~aj<strong>na</strong>, imaju-<br />
}i u vidu da se u ovom regionu do<br />
2020. godine u rehabilitaciju postoje}ih<br />
i izgradnju novih energetskih<br />
kapaciteta planira ulo`iti oko 16 milijardi<br />
eura.<br />
Predstavili su se JP Elektroprivreda<br />
BiH, rudnici mrkog uglja Banovi}i,<br />
\ur|evik, Kakanj, Breza, Kreka,<br />
te Rudstroj iz Kaknja. Projekat je podr`ala<br />
i Vanjskotrgovinska komora<br />
BiH.<br />
Brojni poslovni kontakti predstavnika<br />
rudnika rezultirali su konkretnim<br />
ugovorima. Za Srbiju }e u <strong>na</strong>rednom<br />
periodu biti isporu~ene z<strong>na</strong>-<br />
~ajne koli~ine uglja po ranijim i novim<br />
ugovorima.<br />
O razvojnim projektima predstavnici<br />
JP Elektroprivrede BiH i Avdo<br />
Rapa, potpredsjednik Komore, razgovarali<br />
su u Elektroprivredi Srbije.<br />
Za suradnju je zainteresiran<br />
Elektrotehni~ki institut „Nikola Tesla”<br />
iz Beograda ~iji su predstavnici razgovarali<br />
sa privrednicima iz BiH.<br />
Razgovaralo se o implementaciji<br />
Sporazuma u oblasti energetske efikasnosti<br />
sa predstavnicima Agencije Vlade<br />
Srbije i PK Srbije, te Ma{inskog fakulteta,<br />
sa ciljem zajedni~kih aktivnosti <strong>na</strong> regio<strong>na</strong>lnom<br />
nivou i kori{tenja fondova<br />
koji podr`avaju ove projekte.<br />
aktivnosti obuke me<strong>na</strong>d`era. Konkretne<br />
aktivnosti za <strong>na</strong>rednu godinu<br />
bit }e utvr|ene njihovim programom.<br />
Predstavljanje <strong>sektor</strong>a energetike<br />
<strong>na</strong> sajmu u Beogradu ukazuje <strong>na</strong> to<br />
da se kompanije i zemlje u regiji,<br />
instituti i druge <strong>na</strong>u~ne organizacije<br />
trebaju uvezivati, jer zajedno mogu<br />
odgovoriti izazovima koji su pred<br />
njima.<br />
[emsa ALIMANOVI]<br />
Odbor Sekcije prometnika <strong>na</strong>ftnih derivata<br />
Razmatran Sporazum o <strong>na</strong>~elima<br />
energetske politike<br />
^lanovi Odbora razmatrali su “Sporazum o <strong>na</strong>~elima energetske politike”,<br />
koji su postigli i svojim potpisima potvrdili Nikola [piri}, predsjedavaju}i<br />
Vije}a ministara BiH, Ned`ad Brankovi} i Milorad Dodik, entitetski premijeri.<br />
- Konstatirano je da distributeri <strong>na</strong>ftnih derivata ne mogu prihvatiti<br />
odredbe ta~ke III Sporazuma u kojoj je, uz ostalo, predvi|eno “uvo|enje regulacije<br />
cije<strong>na</strong> derivata <strong>na</strong> principu maksimiziranja jedini~nih cije<strong>na</strong> po vrstama<br />
derivata - kazao je Fahrudin \iki}, sekretar Odbora.<br />
Ovakva odredba nije primjere<strong>na</strong> slobodnom tr`i{tu, upit<strong>na</strong> je i<br />
mogu}nost njene realizacije.<br />
Zato }e predstavnici ove sekcije tra`iti sasta<strong>na</strong>k s premijerom Federacije<br />
BiH i resornim ministrima kako bi poku{ali pro<strong>na</strong>}i adekvatno rje{enje koje<br />
}e biti provedivo u praksi, te koje ne}e o{tetiti distributere <strong>na</strong>ftnih derivata.<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
7
Tre}a sjednica odbora Grupacije<br />
preduze}a sa prostora FBiH koja po<br />
osnovu deta{ma<strong>na</strong> izvode gra|evinske<br />
i ostale radove u SR Njema~koj<br />
odr`a<strong>na</strong> je, krajem novembra, u [tutgartu.<br />
Prisustvovali su svi ~lanovi<br />
Odbora, \emal Kalajd`isalihovi}, u<br />
ime Vanjskotrgovinske komore BiH,<br />
D`e<strong>na</strong><strong>na</strong> Avdi}, iz P/GKFBiH, [ekib<br />
Husremovi}, savjetnik u BAG Grupaciji,<br />
i Branimir Jazbec, predsjednik<br />
Skup{tine Grupacije.<br />
Zaklju~no sa 17. novembrom<br />
2008. godine Grupacija broji 47<br />
aktivnih ~lanica, preduze}a, koja po<br />
osnovu deta{ma<strong>na</strong> izvode radove u<br />
SR Njema~koj.<br />
S obzirom <strong>na</strong> to da su aktivnosti<br />
<strong>na</strong> izradi Uputstva za rad po osnovu<br />
deta{ma<strong>na</strong> u toku, dat je kra}i osvrt<br />
<strong>na</strong> pripremljenu platformu, koja bi<br />
trebala biti osnov<strong>na</strong> metodologija u<br />
izradi Uputstva. Ovakav dokument bi<br />
obuhvatio prijevode zakonitosti rada<br />
Odbor BAG Grupacije<br />
Izrada Uputstva za rad po osnovu<br />
deta{ma<strong>na</strong> je u toku<br />
Ovakav dokument bi obuhvatio prijevode zakonitosti rada po<br />
osnovu deta{ma<strong>na</strong> (Me|udr`avni sporazum BiH i SR Njema~ke) *<br />
Od 01. januara <strong>na</strong> s<strong>na</strong>gu }e stupiti nova Odluka o pla}anju<br />
dodatnog zdravstvenog osiguranja za deta{irane radnike<br />
po osnovu deta{ma<strong>na</strong> (prevodi<br />
me|udr`avnog sporazuma BiH i SR<br />
Njema~ke, Mergblatta 16, Zako<strong>na</strong> o<br />
odaslanju radnika, Zako<strong>na</strong> o za{titi<br />
<strong>na</strong> radu ...), uz komentare i obrazlo`enja.<br />
Uputstvo bi trebalo da sadr`i<br />
kompletno tuma~enje poreske politike<br />
i obaveza u SR Njema~koj i BiH,<br />
obaveza prema Ulak kasi (kasi za<br />
godi{nje odmore radnika), pravila<br />
osiguranja gradili{ta od {teta, obrazlo`enja<br />
dodatnih osiguranja za slu-<br />
~aj nesre}e <strong>na</strong> radu, poja{njenje sistema<br />
obra~u<strong>na</strong> pla}a, unificiranje<br />
prikaza jedinstvenog sistema polugodi{njeg<br />
i godi{njeg zavr{nog ra-<br />
~u<strong>na</strong> i druge propise koji se odnose<br />
<strong>na</strong> pravila rada po deta{manu, a ti~e<br />
se zakonitosti u BiH ili SR Njema~koj.<br />
Ovakav pristup izradi Uputstva za<br />
rad po osnovu deta{ma<strong>na</strong> su<br />
podr`ali ~lanovi Odbora. Dalje aktivnosti<br />
}e biti usmjerene <strong>na</strong> to da se<br />
do kraja januara 2009. godine<br />
zavr{i izrada ovog dokumenta.<br />
Prezentirani su i zaklju~ci sa sastanka<br />
u Zavodu za zdravstveno osiguranje<br />
i reosiguranje FBiH, <strong>na</strong> kojem je<br />
iznese<strong>na</strong> problematika i obrazlo`ene<br />
pote{ko}e u efikasnosti dobijanja BH1<br />
i BH6 obrazaca za deta{irane radnike,<br />
zbog vezivanja trajanja radne<br />
dozvole i dodatnog zdravstvenopg<br />
osiguranja. Ovaj problem je izra`en<br />
kod preduze}a sa vremenski kratkim<br />
ugovorima (izolaterski radovi, radovi<br />
<strong>na</strong> monta`i liftova, trockenbau...).<br />
A<strong>na</strong>lizira<strong>na</strong> je i opravdanost uplate<br />
sredstava po osnovu BH1 i BH6<br />
obrazaca, odnosno pitanje stvarne<br />
iskori{tenosti upla}enih sredstava.<br />
Zaklju~eno je da kada je rije~ o<br />
kra}im ugovorima preduze}a gdje se<br />
ugro`avaju efikasnost i konkurentnost<br />
u radu je potrebno da PKFBiH izda<br />
preporuku da se BH1 i BH6 obrasci<br />
urade <strong>na</strong> period od devet mjeseci, do<br />
kada deta{irani radnik mo`e boraviti<br />
u SR Njema~koj. Ovakva preporuka<br />
je, <strong>na</strong> neki <strong>na</strong>~in, garancija PKFBiH<br />
da }e to preduze}e svoje obaveze<br />
prema Zavodu ispuniti u cijelosti;<br />
zbog preoptere}enosti <strong>na</strong>dle`nog<br />
osoblja u Zavodu i izdavanja dokume<strong>na</strong>ta<br />
i za druge zemlje, potrebno je<br />
da „deta{ira<strong>na</strong>” preduze}a <strong>na</strong>jave<br />
broj zahtjeva dan ili dva ranije, kako<br />
bi se u roku od da<strong>na</strong> mogla zavr{iti<br />
njihova obrada; trenutni iznos za<br />
uplatu dodatnog zdravstvenog osiguranja<br />
za deta{irane radnike od 100<br />
KM je previsok, stoga }e Zavod uputiti<br />
zahtjev Vladi da se ovaj iznos umanji,<br />
te <strong>na</strong> kraju godine ponovno izvr{i<br />
a<strong>na</strong>liza kori{tenja sredstava po preduze}ima<br />
i izvr{i povrat neiskori-<br />
{tenog dijela sredstava.<br />
Ovaj zahtjev je podr`ala Vlada<br />
FBiH, te }e od 01. januara 2009.<br />
godine stupiti <strong>na</strong> s<strong>na</strong>gu nova Odluka<br />
o pla}anju dodatnog zdravstvenog<br />
osiguranja za deta{irane radnike.<br />
D`e<strong>na</strong><strong>na</strong> AVDI]<br />
8 Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
Sjednici su prisustvovali predstavnici<br />
66 preduze}a, korisnika<br />
deta{ma<strong>na</strong> iz FBiH i RS. Osim ~lanova<br />
Skup{tine, bili su i: Klaus Schulders, u<br />
ime Ministarstva za privredu i rad u<br />
Bonnu, Hans Peter Sax, iz Savezne<br />
agenture za rad, [tutgart, \emal<br />
Kalajd`isalihovi}, iz V/STK, Dragica<br />
Risti}, iz PKRS, D`e<strong>na</strong><strong>na</strong> Avdi}, iz<br />
PKFBiH, i [ekib Husremovi}, savjetnik<br />
u Grupaciji.<br />
Podr{ku formiranju BAG Grupacije<br />
i spremnost za zajedni~ku suradnju<br />
dali su Schulders i Sax.<br />
Prema njihovom mi{ljenju, organiziran<br />
pristup i udru`en rad doprinijet<br />
}e obostranom zadovoljstvu kako bh.<br />
<strong>na</strong>dle`nih orga<strong>na</strong> za sprovo|enje<br />
me|udr`avnog sporazuma i preduze}a,<br />
koja direktno u~estvuju u njegovu<br />
sprovo|enju, tako i <strong>na</strong>dle`nih<br />
njema~kih orga<strong>na</strong>.<br />
Skup{ti<strong>na</strong> BAG Grupacije<br />
Prioritet je organiziran<br />
pristup i udru`en rad<br />
Nakon sjednice Odbora, koja je ujedno bila i pripremni sasta<strong>na</strong>k<br />
i usagla{avanje stavova ~lanova Odbora za Skup{tinu Grupacije,<br />
25. novembra u [tutgartu odr`a<strong>na</strong> je druga sjednica Skup{tine<br />
Objavljeno je i novo izdanje<br />
Mergblatta 16 (Uputstvo za rad Savezne<br />
agenture za rad, <strong>na</strong> njema~kom<br />
jeziku), sa odre|enim novi<strong>na</strong>ma u<br />
pristupu poslovanja preduze}a. Sax i<br />
Schulder su dali osvrt i obrazlo`enja<br />
<strong>na</strong> novo<strong>na</strong>stale izmjene.<br />
Pitanja predstavnika preduze}a su<br />
se, uglavnom, odnosila <strong>na</strong>:<br />
probleme definisanja obaveze<br />
pla}anja Ulak kase po djelatnostima<br />
preduze}a. S obzirom <strong>na</strong> to da je Soka-<br />
Bau ovla{teni tuma~ svih pitanja, koja se<br />
odnose <strong>na</strong> Ulak kasu, ocijenjeno je da<br />
bi bilo korisno elaborirati sva pitanja i<br />
zakazati sasta<strong>na</strong>k, kako bi se otklonili<br />
nesporazumi i razrije{ila spor<strong>na</strong> pitanja;<br />
probleme oko izdavanja saglasnosti<br />
za ekonomske cjeline objekata<br />
(prihva}eno je da se razmotre zahtjevi<br />
sa pojedi<strong>na</strong>~nim preduze}ima, u<br />
odre|enim dogovorenim terminima).<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
Kada je rije~ o utvr|ivanju strukture<br />
prate}e radne s<strong>na</strong>ge, <strong>na</strong>gla{eno<br />
je da }e <strong>na</strong>dle`ne slu`be prihvatiti<br />
elaborat sudskih vje{taka.<br />
Sugerisano je da se pitanja od<br />
interesa za preduze}a artikuli{u pomo}u<br />
ovla{tenih predstavnika Grupacije,<br />
kako bi se br`e rje{avali pojedi<strong>na</strong>~ni<br />
zahtjevi.<br />
Podr`a<strong>na</strong> je inicijativa za formiranje<br />
biroa i zaklju~eno da se <strong>na</strong>pravi<br />
detaljniji elaborat o organizaciji, fi<strong>na</strong>nsiranju<br />
i tro{kovima njegovog rada za<br />
period od {est mjeseci, te da se do do<br />
30. januara ponovo sastanu Odbor i<br />
Skup{ti<strong>na</strong> Grupacije.<br />
Jedan od prijedloga bio je i jo{<br />
jed<strong>na</strong> ponuda pristupa Grupaciji svim<br />
korisnicima deta{ma<strong>na</strong>, koji do sada<br />
nisu postali legitimni ~lan.<br />
Zaklju~eno je da preduze}a koja<br />
do sada nisu dostavila popunjen<br />
upitnik za izradu kataloga i fotografije<br />
to u~ine ~im prije. Platforma za<br />
izradu Uputstva za rad po osnovu<br />
deta{ma<strong>na</strong> je podr`a<strong>na</strong> i ocijenje<strong>na</strong><br />
korisnom, tako da }e se dalji rad<br />
odvijati prema usvojenoj metodologiji<br />
i pristupu; podr`a<strong>na</strong> je i inicijativa<br />
otvaranja biroa Grupacije u<br />
[tutgartu; do <strong>na</strong>redne sjednice<br />
Odbora i Skup{tine, potrebno je, uz<br />
stru~nu pomo} advokata, pripremiti<br />
elaborat o mogu}nostima organizovanja<br />
biroa, kalkulaciju tro{kova i<br />
modele fi<strong>na</strong>nsiranja.<br />
D`e<strong>na</strong><strong>na</strong> AVDI]<br />
9
Nacrt zako<strong>na</strong> predlo`io je Klub<br />
poslanika SDP-a BiH u Predstavni-<br />
~kom domu Parlamenta FBiH. U ime<br />
predlaga~a govorio je Sabrija Pojski},<br />
{ef Kluba.<br />
- Kada je usvajan Zakon o {umama<br />
bilo je niz sugestija i primjedbi<br />
koje nisu ugra|ene u Zakon. Parlament<br />
je jo{ u ranijem sazivu donio<br />
odre|ene zaklju~ke kojima je utvr-<br />
|eno da bi trebalo hitno pristupiti<br />
izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma tog Zako<strong>na</strong>.<br />
Vlada FBiH to nije uradila i ocijenili<br />
smo da bi trebalo da predlo`imo<br />
ovaj zakon. Su{ti<strong>na</strong> <strong>na</strong>{ih prijedloga<br />
odnosi se <strong>na</strong> nekoliko pitanja.<br />
Postoje}i Zakon ne obezbje|uje<br />
racio<strong>na</strong>lno i efikasno upravljanje.<br />
Odnosi koji su utvr|eni izme|u FBiH<br />
i kanto<strong>na</strong> nisu postavljeni <strong>na</strong> osnovu<br />
koja obezbje|uje racio<strong>na</strong>lno upravljanje.<br />
Upravljanje {umskim bogatstvima<br />
povjereno je kantonima, ~ime je FBiH<br />
razvla{}e<strong>na</strong> odre|enih prava koja bi<br />
trebala imati kao vlasnik {uma.<br />
Predla`e se nova<br />
organizacija<br />
[ume spadaju u zajedni~ku<br />
<strong>na</strong>dle`nost FBiH i kanto<strong>na</strong>, ali su<br />
postoje}i odnosi neefikasni.<br />
Smatrali smo da bi trebalo izvr{iti<br />
izmjene postoje}eg Zako<strong>na</strong> i poja~ati<br />
neke funkcije upravljanja {umskim<br />
bogatstvima FBiH, te da se dio<br />
funkcija odvija <strong>na</strong> nivou kanto<strong>na</strong>. To<br />
podrazmijeva odre|ene promjene u<br />
institucijama uprava za {umarstvo,<br />
kao i {umarskim dru{tvima. Ekonomska<br />
i uprav<strong>na</strong> funkcija upravljanja<br />
{umskim bogatstvima nije dovoljno<br />
razgrani~e<strong>na</strong>.<br />
Grupacija {umarstva i drvne industrije<br />
Upravljanje {umama nije<br />
racio<strong>na</strong>lno i efikasno<br />
^lanovi Grupacije, u saradnji sa U[IT-om FBiH i Hrvatskim<br />
{umarskim dru{tvom, <strong>na</strong> nedavno odr`anoj sjednici, razgovarali<br />
su o Zakonu o izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma Zako<strong>na</strong> o {umama<br />
Sirovi<strong>na</strong> i reza<strong>na</strong><br />
gra|a prednja~e u<br />
izvozu<br />
Drvnoprera|iva~ka industrija je<br />
izvozno orijentira<strong>na</strong> gra<strong>na</strong> industrije<br />
i jed<strong>na</strong> je od <strong>na</strong>jva`nijih segme<strong>na</strong>ta<br />
industrije u BiH. Smatramo da<br />
privredu treba rasteretiti i dati joj<br />
odgovaraju}u stimulaciju. Tehni~kim<br />
mjerama, fi<strong>na</strong>nsijskom potporom ili<br />
kreditnim linijama treba pomo}i<br />
izvoz.<br />
Drvopre|iva~i imaju problema i<br />
sa s<strong>na</strong>bdijevanjem sirovinom. U<br />
izvozu i dalje prednja~i sirovi<strong>na</strong> i<br />
reza<strong>na</strong> gra|a. Nu`no je pro<strong>na</strong>}i<br />
<strong>na</strong>~in za njihovo destimulisanje, a<br />
stimulisati fi<strong>na</strong>lne proizvode.<br />
Fi<strong>na</strong>nsijska kriza }e i <strong>na</strong>s pogoditi.<br />
Investicije i graditeljstvo ve}<br />
su pogo|ene krizom. Stoga }e je<br />
osjetiti i <strong>na</strong>{i proizvo|a~i gra|evinske<br />
stolarije, parketari, kao i proizvo|a~i<br />
<strong>na</strong>mje{taja, izjavila je [emsa<br />
Alimanovi}, savjetnica u P/GKFBiH.<br />
To je omogu}avalo pojavu krimi<strong>na</strong>lnih<br />
radnji u kori{tenju {uma,<br />
pojasnio je Pojski}.<br />
Prema rije~ima Omera Pa{ali}a,<br />
predsjednik U[ITA-a, rije~ je o<br />
z<strong>na</strong>~ajnim promje<strong>na</strong>ma u odnosu <strong>na</strong><br />
dosada{nji Zakon.<br />
Predla`e se nova organizacija<br />
{umarstva u odnosu <strong>na</strong> dosada{nju,<br />
formiranje centralne institucije <strong>na</strong><br />
nivou FBiH koja }e direktno prenositi<br />
poslove {umarskim preduze}ima.<br />
- To je nelogi~no, jer je FBiH vlasnik<br />
{uma, dok je upravljanje povjereno<br />
kantonima. Ovim prijedlogom<br />
upravljanje se prenosi <strong>na</strong> FBiH,<br />
~ime kanton gubi svoju funkciju -<br />
rije~i su predsjednika Pa{ali}a.<br />
Kako je istakao Milan Ra{tegorac,<br />
predsjednik Uprave {umskogospodarskog<br />
dru{tva Hercegbosanske<br />
{ume iz Kupresa, ovime se `eli<br />
posti}i razvla{~ivanje `upanije. Smatra<br />
da ono {to je pozitivno ne treba<br />
mijenjati, jer se u ovom kantonu<br />
provodi Zakon o {umama.<br />
Mi{ljenje <strong>na</strong> Nacrt zako<strong>na</strong> o izmje<strong>na</strong>ma<br />
i dopu<strong>na</strong>ma Zako<strong>na</strong> o {umama<br />
u ime Federalnog ministarstva<br />
poljoprivrede, vodoprivrede i<br />
{umarstva prezentirao je Vlado<br />
Soldo, savjetnik u ovom Ministarstvu.<br />
- Nepotrebno i samovoljno se<br />
predla`e ukidanje kanto<strong>na</strong>lnih uprava<br />
za {umarstvo. Kantoni se isklju-<br />
~uju iz neposrednog upravljanja bez<br />
njihove saglasnosti, {to je, u <strong>na</strong>jmanju<br />
ruku, povreda njihovih ustavnih<br />
<strong>na</strong>dle`nosti.<br />
Kroz cijeli tekst prote`e se institucio<strong>na</strong>lno<br />
preklapanje administrativnih<br />
i ekonomskih funkcija, usitnjavanje<br />
kanto<strong>na</strong>lnih {umarskih preduze}a,<br />
uzimanje prava op}i<strong>na</strong>ma<br />
da odlu~uju o tro{enju pripadaju}ih<br />
sredstava, te neposredno oduzimanje<br />
z<strong>na</strong>~ajnog dijela <strong>na</strong>mjenskih prihoda<br />
kanto<strong>na</strong>.<br />
U Nacrtu je sadr`ano mno{tvo<br />
kolizija i neusagla{enosti sa drugim<br />
zakonima. Smatramo da bi njegova<br />
implementacija bila nemogu}a, zato<br />
Ministarstvo ne mo`e podr`ati ovakav<br />
prijedlog.<br />
Predvi|a se formiranje centralne<br />
samostalne bud`etske uprave za<br />
{umarstvo FBiH koju ~ini federal<strong>na</strong> i<br />
kanto<strong>na</strong>l<strong>na</strong> uprava za {umarstvo, te<br />
direkcije biv{ih javnih preduze}a BH<br />
{ume i [ume Herceg Bosne.<br />
Neopravdano se favorizira Uprava<br />
za {umarstvo FBiH u odnosu <strong>na</strong><br />
druge {umarske institucije. Njene<br />
<strong>na</strong>dle`nosti se preklapaju sa ostalim<br />
{umarskim institucijama. Istovreme-<br />
10 Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
no joj se dodjeljuju tr`i{ni, z<strong>na</strong>nstveni,<br />
inspekcijski i administrativni<br />
poslovi.<br />
Nedopustivo je da se razvla{}uje<br />
Ministarstvo i da mu se uskra}uju<br />
osnovne <strong>na</strong>dle`nosti.<br />
Izostavlje<strong>na</strong> je ~injenica da je primar<strong>na</strong><br />
uloga uprave implementacija<br />
i <strong>na</strong>dzor <strong>na</strong>d provo|enjem {umarske<br />
politike i strategije koju resorno ministarstvo<br />
donosi i odgovorno je za<br />
njenu provedbu.<br />
Predvi|eno je da se u kantonu<br />
formira jedno ili vi{e {umskih privrednih<br />
dru{tava, ~ime se daje mogu}nost<br />
za dezintegraciju postoje}ih<br />
kanto<strong>na</strong>lnih {umsko-privrednih dru-<br />
{tava. Usitnjavanje subjekata za gospodarenje<br />
{umama je za vlasnika<br />
neprihvatljivo, ekonomski neopravdano<br />
i neodr`ivo.<br />
Dono{enje i <strong>na</strong>metanje minimalnog<br />
cjenika Uprave za {umarstvo<br />
FBiH i bilo kakav administrativni utjecaj<br />
<strong>na</strong> cijenu drvnih sortimenta je<br />
direktno mije{anje u fi<strong>na</strong>nsijsko poslovanje<br />
{umsko-privrednog dru{tva.<br />
Time se onemogu}ava razvoj tr`i{noekonomskih<br />
odnosa, {to z<strong>na</strong>~i povrat<br />
<strong>na</strong> dogovornu ekonomiju.<br />
Dva koncepta<br />
U predlo`enom Nacrtu <strong>na</strong>dle`nosti<br />
u federalnom i kanto<strong>na</strong>lnim ministarstvima<br />
su formalne, ne i su{tinske<br />
prirode. Resor<strong>na</strong> ministarstva<br />
su po svojoj <strong>na</strong>dle`nosti predstavnici<br />
vlasti za kretanja {umarske politike i<br />
strategije.<br />
Za razliku od Prijedloga zako<strong>na</strong><br />
radne grupe (nije usagla{en u<br />
Parlamentu), koji je pripremljen <strong>na</strong><br />
principima funkcio<strong>na</strong>lnog {umarstva<br />
i jasnim institucio<strong>na</strong>lnim <strong>na</strong>dle`nostima<br />
u ~ijoj osnovi je predvi|en tr`i{ni<br />
pristup, ovaj zakon }e <strong>na</strong>s vratiti<br />
u<strong>na</strong>zad. Uvodi integralni model gospodarenja<br />
{umama kroz favoriziranje<br />
“nove uprave za {umarstvo”,<br />
{to za posljedicu ima pomije{anost<br />
institucio<strong>na</strong>lnih <strong>na</strong>dle`nosti.<br />
Rije~ je o dva razli~ita koncepta.<br />
Prvi je koncept funkcio<strong>na</strong>lnog {umarstva<br />
koji favorizira Vlada FBiH. To je<br />
provjeren evropski model. Na `alost,<br />
provodi se sporo. Slijedimo ga i ne<br />
`elimo odustati od njega.<br />
Vlada FBiH nije<br />
podr`ala prijedlog<br />
Polaze}i od mi{ljenja Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede<br />
i {umarstva Vlada nije podr`ala Nacrt zako<strong>na</strong> o izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma<br />
Zako<strong>na</strong> o {umama.<br />
Ocijenjeno je da se <strong>na</strong>vedenim Nacrtom zako<strong>na</strong> <strong>na</strong>ru{avaju osnovni principi<br />
i smjernice iz Prijedloga zako<strong>na</strong> o izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma Zako<strong>na</strong> o<br />
{umama koji je svojedobno pripremila ekspert<strong>na</strong> rad<strong>na</strong> grupa, koji, iako<br />
usvojen u razli~itim tekstovima u oba parlamentar<strong>na</strong> doma, nikada nije<br />
usagla{en.<br />
Vlada je zadu`ila Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i<br />
{umarstva da u roku od 90 da<strong>na</strong> pripremi tekst izmje<strong>na</strong> i dopu<strong>na</strong> Zako<strong>na</strong> o<br />
{umama.<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
Njegova karakteristika su jasne<br />
<strong>na</strong>dle`nosti koje se ogledaju kroz<br />
razdvajanje ekonomskih i administrativnih<br />
funkcija. One, u ko<strong>na</strong>~nici,<br />
imaju jasnu odgovornost pojedi<strong>na</strong>ca<br />
i institucija.<br />
Drugi je koncept integralnog {umarstva,<br />
{to se predla`e ovim Nacrtom.<br />
To je lo{ije rje{enje. Njegov rezultat<br />
je dogovor<strong>na</strong> ekonomija i kolektiv<strong>na</strong><br />
odgovornost, pojasnio je Soldo.<br />
Odredbama Zako<strong>na</strong> koje govore<br />
o samostalnoj upravi u prijedlogu<br />
treba posvetiti pa`nju.<br />
- Samostalnost su{tinski mijenja<br />
koncept fi<strong>na</strong>nsiranja. Ovim zakonom<br />
nije dobro rije{eno fi<strong>na</strong>nsiranje uprave<br />
ako bude samostal<strong>na</strong>. Postoje}i<br />
Zakon treba odre|ene izmjene, kako<br />
bi <strong>na</strong>m se olak{ao prelaz u novi sistem<br />
- rije~i su [evala Konjali}a, direktora<br />
Kanto<strong>na</strong>lne uprave za {umarstvo<br />
Srednjobosanskog kanto<strong>na</strong>.<br />
Zajedni~ka ocje<strong>na</strong> je da su stavovi<br />
vezani za pomenuti Nacrt zako<strong>na</strong> razli-<br />
~iti. Primjedbe i sugestije ~lanovi Grupacije<br />
mogu pismeno dostaviti u P/GKFBiH.<br />
U okviru sjednice prezentiran je i<br />
specijalizovani Internet portal kreiran<br />
za potrebe bosanskohercegova~ke<br />
drvnoprera|iva~ke industrije i drugih<br />
korisnika zainteresovanih za ovu<br />
oblast BHWOODEX.<br />
Selma D@INI]<br />
11
U ime doma}ih kompanija koje se<br />
bave gospodarenjem sekundarnim<br />
sirovi<strong>na</strong>ma (papir i plastika) u BiH,<br />
Komori su se obratili Goran Juri} i<br />
Ismail Kupusovi}, direktori kompanija<br />
Star-mo. Go iz Mostara i Papirservisa<br />
iz Sarajeva, isti~u}i aktuelni problem u<br />
poslovanju.<br />
Zbog slo`enosti novo<strong>na</strong>stale situacije<br />
<strong>na</strong> tr`i{tu starog papira, doveden<br />
je u pitanje opsta<strong>na</strong>k preduze}a koja<br />
se bave prikupljanjem sekundarnih<br />
sirovi<strong>na</strong>, me|u kojima su <strong>na</strong>jugro`eniji<br />
prikuplja~i papira i plastike, jer su tvornice<br />
papira u Evropi drasti~no smanjile<br />
cijene otkupa. Isto se odnosi <strong>na</strong> tvornicu<br />
„Natron” Maglaj, jedinu takve<br />
Novo<strong>na</strong>stala situacija <strong>na</strong> tr`i{tu starog papira<br />
Prijeti <strong>na</strong>m zaga|enje okoli{a<br />
Zbog slo`enosti stanja <strong>na</strong> tr`i{tu starog papira, doveden je u<br />
pitanje opsta<strong>na</strong>k preduze}a koja se bave prikupljanjem sekundarnih<br />
sirovi<strong>na</strong>, me|u kojima su <strong>na</strong>jugro`eniji prikuplja~i papira<br />
i plastike, jer su tvornice papira u Evropi drasti~no smanjile cijene<br />
otkupa<br />
vrste u <strong>na</strong>{oj zemlji, koja vi{e ne posjeduje<br />
kapacitete za njihov otkup.<br />
Rije~ je o prijetnji potpunog ga{enja<br />
ovakve vrste privrede <strong>na</strong> <strong>na</strong>{im<br />
prostorima, koja se u suvremenom svijetu<br />
smatra prioritetnim <strong>na</strong>~inom <strong>na</strong><br />
koji se realiziraju ekolo{ki programi <strong>na</strong><br />
kojima bi trebala po~ivati <strong>na</strong>{a budu-<br />
}nost. Navode da zbog smanjenja<br />
prerade papira u tvornicama, tj. nemogu}nosti<br />
da sekundarne sirovine<br />
prikupljaju istim ritmom i <strong>na</strong> isti <strong>na</strong>~in<br />
kao do sada, postoji real<strong>na</strong> opasnost<br />
od njihovog odlaganja <strong>na</strong> divljim<br />
odlagali{tima, tj. zaga|enja okoli{a.<br />
Po{to tvornice za recikla`u, trenutno,<br />
nemaju interesa preuzeti bilo kakav<br />
otpad, one koje su zainteresovane nude<br />
cijenu koja ne mo`e pokriti ~ak ni<br />
transportne tro{kove. Stoga ne postoji<br />
ekonomska ra~unica da se prikupljanje<br />
i zbrinjavanje otpada radi bez ikakve<br />
<strong>na</strong>k<strong>na</strong>de. Kao {to je <strong>na</strong>vedeno u<br />
~l. 5. Zako<strong>na</strong> o upravljanju otpadom,<br />
“Sl. novine FBiH”, broj 33/03, propisa<strong>na</strong><br />
je obaveza pla}anja za zbrinjavanje<br />
otpada. ^lan 5. pomenutog zako<strong>na</strong><br />
glasi:<br />
“Na~ela upravljanja otpadom su:<br />
prevencija - izbjegavanje <strong>na</strong>stajanja<br />
otpada ili smanjivanje koli~ine i<br />
{tetnosti <strong>na</strong>staloga otpada kako bi se<br />
smanjio rizik po zdravlje ljudi i okoli{ i<br />
izbjegla okoli{<strong>na</strong> degradacija;<br />
mjere opreznosti - spre~avanje<br />
opasnost ili {tete po okoli{ koji uzro~i<br />
otpad, preduzimanje mjera, ~ak iako<br />
nije <strong>na</strong> raspolaganju potpu<strong>na</strong> z<strong>na</strong>nstve<strong>na</strong><br />
podloga;<br />
odgovornost proizvo|a~a otpada -<br />
proizvo|a~ je odgovoran za odabir<br />
<strong>na</strong>jprihvatljivijeg okolinskog rje{enja<br />
prema z<strong>na</strong>~ajkama proizvoda i tehnologiji<br />
proizvodnje, uklju~uju}i `ivotni<br />
ciklus proizvoda i kori{tenje <strong>na</strong>jadekvatnije<br />
raspolo`ive tehnologije;<br />
princip zaga|iva~ pla}a - proizvo|a~<br />
ili vlasnik otpada snosi sve<br />
tro{kove prevencije, tretma<strong>na</strong> i odlaganja<br />
otpada, uklju~uju}i brigu <strong>na</strong>kon<br />
uporabe i monitoring. On je i fi<strong>na</strong>ncijski<br />
odgovoran za preventivne i sa<strong>na</strong>cijske<br />
mjere usljed {teta po okoli{ koje je<br />
uzro~io ili }e ih <strong>na</strong>jvjerojatnije uzro~iti;<br />
blizi<strong>na</strong> - tretman ili odlaganje<br />
otpada treba se obavljati u <strong>na</strong>jbli`em<br />
odgovaraju}em postrojenju ili lokaciji,<br />
uzimaju}i u obzir okoli{nu i ekonomsku<br />
profitabilnost, regio<strong>na</strong>lnost - razvitak<br />
tretma<strong>na</strong> otpada i izgradnja<br />
objekata za njegovo odlaganje treba<br />
se obavljati <strong>na</strong> <strong>na</strong>~in pokri}a potrebe<br />
regije i omogu}avanja samoodr`ivosti<br />
izgra|enih objekata.”<br />
Komora }e uputiti urgentni dopis<br />
Federalnom ministarstvu okoli{a i turizma,<br />
akcentirati probleme, te, kroz<br />
Odbor Udru`enja za razvoj okolinskog<br />
upravljanja, preduzimanje mjera<br />
u pravcu njihovog rje{avanja.<br />
Nafija [EHI]-MU[I]<br />
12 Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
Projekti<br />
Uspostava registra<br />
poljoprivrednih gospodarstava<br />
Predstavnici Ministarstva poljoprivrede,<br />
vodoprivrede i {umarstva su,<br />
po~etkom decembra, u Neumu<br />
<strong>na</strong>~elnicima op}i<strong>na</strong> i `upanijskim<br />
ministrima predstavili model uspostave<br />
registra poljoprivrednih gospodarstava<br />
u FBiH i BiH.<br />
- Uspostavom registara obiteljskih i<br />
poljoprivrednih dobara do}i }emo do<br />
osnovnih pokazatelja koji su neophodni<br />
za uspje{no planiranje i vo|enje<br />
poljoprivredne politike. Na taj <strong>na</strong>~in<br />
}emo evidentirati sve poljoprivredne<br />
povr{ine, gospodarske objekte i strojeve<br />
s brojem radne s<strong>na</strong>ge i njihovom<br />
strukturom, {to je jedan od uvjeta za<br />
ispunjavanje pribli`avanja Europskoj<br />
uniji (EU) - kazao je Damir Ljubi}, federalni<br />
ministar poljoprivrede, vodoprivrede<br />
i {umarstva.<br />
Radi se i <strong>na</strong> uspostavljanju agencije<br />
za pla}anje koja je, tako|er, uvjet<br />
za pribli`avanje EU.<br />
Glavni uspjeh uspostave ovih<br />
registara bit }e racio<strong>na</strong>lnije tro{enje<br />
sredstava za poljoprivredu.<br />
- Uspostavom baze podataka<br />
z<strong>na</strong>t }emo kojem gospodarstvu dajemo<br />
odre|ene subvencije. Najve}u<br />
korist od ovoga imat }e poljoprivredni<br />
proizvo|a~i, jer }e ta sredstva br`e<br />
do njih dolaziti. Smanjit }e se papirologija<br />
koju }e morati podnositi<br />
svako obiteljsko gospodarstvo. Lak{e<br />
}emo raditi kontrolu utro{ka svih sredstava<br />
koji budu <strong>na</strong>mijenjeni poljoprivredi<br />
- pojasnio je ministar Ljubi}.<br />
Bugojno<br />
Proizvedeno 200 to<strong>na</strong> sjemenskog krompira<br />
Zemljoradni~ka zadruga Poljoprodukt iz Bugoj<strong>na</strong> proizvela je 200 to<strong>na</strong><br />
sjemenskog krompira. Cjelokup<strong>na</strong> proizvodnja, koja se uklapa u ovogodi{nje<br />
planove, ostvare<strong>na</strong> je <strong>na</strong> <strong>na</strong>dmorskoj visini od 1.300 metara.<br />
Kako je kazao Edin ^i{i}, direktor Poljoprodukta, sva koli~i<strong>na</strong> proizvedenog<br />
sjemenskog krompira uskladi{te<strong>na</strong> je i ve} ima osigurano tr`i{te.<br />
Radnici ove ZZ su jesenju sjetvu obavili u planiranom obimu. Na oranicama<br />
povr{ine ~etiri hektara zasija<strong>na</strong> je p{enica, dok je ra` zasija<strong>na</strong> <strong>na</strong> tri hektara.<br />
Elektrouniverzal d.o.o. Biha}<br />
Proizvodnja elektrodi<strong>na</strong>mi~kih stabilizatora <strong>na</strong>po<strong>na</strong><br />
Rije~ je o jednoj od vode}ih kompanija elektrobran{e u Unsko-sanskom kantonu,<br />
koja stalno bilje`i nove uspjehe. U 2008. godini uveli su sistem kvaliteta ISO 9001 i<br />
usvojili proizvodnju elektrodi<strong>na</strong>mi~kih stabilizatora <strong>na</strong>po<strong>na</strong>. Njihove osnovne karakteristike<br />
su: velik opseg promje<strong>na</strong> ulaznog <strong>na</strong>po<strong>na</strong> od 160 V do 250 V, preciz<strong>na</strong> regulacija<br />
izlaznog <strong>na</strong>po<strong>na</strong> od 220 V +/- 1%. Proizvode monofazne stabilizatore do 30<br />
KW i trofazne s<strong>na</strong>ge do 150 KW. N. [. - M.<br />
Principijel<strong>na</strong> elektri~<strong>na</strong> shema djelovanja stabilizatora<br />
TROFAZNI<br />
MONOFAZNI<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
13
Prijedlog zako<strong>na</strong> o<br />
poljoprivrednom zemlji{tu<br />
Vlada Federacije BiH utvrdila je<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o poljoprivrednom<br />
zemlji{tu. Cilj predlo`enih rje{enja<br />
jeste da se osigura za{tita ovog<br />
<strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnog resursa i sprije~i njegovo<br />
kori{tenje u nepoljoprivredne svrhe,<br />
o`ivi tr`i{te i davanje pod zakup,<br />
obezbijedi kori{tenje poljoprivrednog<br />
zemlji{ta <strong>na</strong> <strong>na</strong>jcjelishodniji <strong>na</strong>~in i<br />
upravljanje <strong>na</strong>pu{tenim zemlji{tem.<br />
Z<strong>na</strong>~aj poljoprivrednog zemlji{ta za<br />
razvoj <strong>sektor</strong>a {tite zakonske odredbe<br />
o njegovom optimalnom kori{tenju i<br />
zabrani kori{tenja u nepoljoprivredne<br />
svrhe, obavezi kori{tenja poljoprivrednog<br />
zemlji{ta i njegovoj redovnoj<br />
obradi, te ograni~enom prometu i davanju<br />
u zakup poljoprivrednog<br />
zemlji{ta koji nisu apsulutno slobodni.<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o<br />
izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma<br />
Zako<strong>na</strong> o zapo{ljavanju<br />
stra<strong>na</strong>ca<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> koji je rezultat<br />
potrebe potpunijeg definiranja pojedinih<br />
pitanja, prije svega, uskla|ivanja<br />
sa novim rje{enjima o izdavanju radnih<br />
dozvola u Zakonu o kretanju i<br />
boravku stra<strong>na</strong>ca i azilu <strong>na</strong> nivou BiH<br />
i Pravilniku o uslovima i procedurama<br />
ulaska i boravka stra<strong>na</strong>ca propisuje<br />
proceduru izdavanja radne dozvole i<br />
obavezu uspostave saradnje, pra}enja<br />
i koordi<strong>na</strong>cije izme|u slu`be za<br />
zapo{ljavanje koja je izdala radnu<br />
dozvolu i <strong>na</strong>dle`ne slu`be Ministarstva<br />
sigurnosti koja odobrava boravak.<br />
Na druga~iji <strong>na</strong>~in nego do sada<br />
regulisano je izdavanje radne dozvole<br />
strancu, jer se ne uslovljava prethodnim<br />
odobrenjem boravka od <strong>na</strong>dle`ne<br />
slu`be ministarstva unutra{njih poslova.<br />
Uslov je da u evidenciji slu`be za<br />
zapo{ljavanje me|u nezaposlenim<br />
osobama nema takvih koje ispunjavaju<br />
zahtijevane uvjete poslodavca ili su<br />
nezainteresirane za taj posao, ukoliko<br />
ispunjavaju tra`ene uvjete. U skladu sa<br />
prijedlozima iz rasprave <strong>na</strong> Predstavni-<br />
~kom domu Parlamenta FBiH, precizirani<br />
su izuzeci od ovih uvjeta za<br />
strance koji su <strong>na</strong> teritoriji FBiH osniva~i<br />
ili suosniva~i privrednog dru{tva,<br />
Zakoni i propisi<br />
~lanovi uprave, <strong>na</strong>dzornog odbora,<br />
kao i za strance koji su klju~ni za rad u<br />
odre|enoj firmi.<br />
Izmjenom odredbe o zabrani rada<br />
strancu predvi|e<strong>na</strong> je i odgovornost<br />
poslodavca za anga`iranje stranca<br />
koji ne ispunjava uvjete za zapo{ljavanje.<br />
Prijedlozi zako<strong>na</strong> o<br />
turisti~koj i o ugostiteljskoj<br />
djelatnosti<br />
Vlada Federacije BiH je utvrdila i u<br />
parlamentarnu proceduru uputila prijedloge<br />
dva zako<strong>na</strong>: o turisti~koj i o<br />
ugostiteljskoj djelatnosti. Do sada su<br />
ove oblasti bile ure|ene jednim<br />
Zakonom o turisti~ko-ugostiteljskoj<br />
djelatnosti.<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o turisti~koj djelatnosti<br />
ure|uje uvjete i <strong>na</strong>~in njenog<br />
obavljanja, subjekte koji se mogu baviti<br />
ovim poslovima i uslove koje moraju<br />
za to ispuniti.<br />
Posebni odjeljci zako<strong>na</strong> odnose se<br />
<strong>na</strong> definiranje turisti~kih vodi~a, prijatelja,<br />
animatora i zastupnika, kao i<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>~in obavljanja turisti~kih usluga<br />
u <strong>na</strong>uti~kom, seoskom i drugim oblicima<br />
turizma.<br />
O predlo`enim rje{enjima pribavlje<strong>na</strong><br />
su mi{ljenja kanto<strong>na</strong>lnih ministarstava<br />
<strong>na</strong>dle`nih za ovu oblast, Saveza<br />
op}i<strong>na</strong> i gradova FBiH i udru-<br />
`enja turisti~kih agencija u BiH i turisti-<br />
~kih zajednica u FBiH.<br />
Prijedlogom zako<strong>na</strong> o ugostiteljskoj<br />
djelatnosti ure|uju se uvjeti za<br />
obavljanje ove djelatnosti, osnivanje i<br />
presta<strong>na</strong>k rada ugostiteljske radnje,<br />
poslovni prostor, razvrstavanje i kategorizacija<br />
ugostiteljskih objekata, ugostiteljske<br />
usluge u doma}instvu, seo-skom<br />
doma}instvu i <strong>na</strong> plovnom objektu.<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o<br />
izmje<strong>na</strong>ma Zako<strong>na</strong> o<br />
pripadnosti javnih<br />
prihoda u FBiH<br />
Vlada Federacije BiH je utvrdila<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o izmje<strong>na</strong>ma Zako<strong>na</strong><br />
o pripadnosti javnih prihoda Federacije<br />
BiH i uputila ga u parlamentarnu<br />
proceduru po hitnom postupku.<br />
S obzirom <strong>na</strong> to da se reformom u<br />
oblasti direktnog oporezivanja modernizira<br />
porez<strong>na</strong> struktura u Federaciji<br />
BiH i da od 01. januara 2009. godine<br />
po~inje primje<strong>na</strong> Zako<strong>na</strong> o porezu <strong>na</strong><br />
dohodak, neophodno je izvr{iti i<br />
odgovaraju}e izmjene u Zakonu o pripadnosti<br />
javnih prihoda i propisati <strong>na</strong><br />
koji }e se <strong>na</strong>~in vr{iti raspodjela<br />
poreza <strong>na</strong> dohodak, kao novog<br />
poreznog oblika, izme|u kanto<strong>na</strong> i<br />
jedinica lokalne samouprave.<br />
Nacrt zako<strong>na</strong><br />
o fi<strong>na</strong>nsijsko-informati~koj<br />
agenciji<br />
Vlada Federacije BiH utvrdila je<br />
Nacrt zako<strong>na</strong> o fi<strong>na</strong>nsijsko-informati~koj<br />
agenciji i uputila ga u redovnu<br />
parlamentarnu proceduru.<br />
Ovim zakonom se utvr|uje prav<strong>na</strong><br />
osnova za reorganizaciju Agencije za<br />
fi<strong>na</strong>nsijske, informati~ke i posredni~ke<br />
usluge Sarajevo (AFIP) i Agencije za<br />
pru`anje informati~kih i posredni~kih<br />
usluga Mostar (FIP) i osnivanje Fi<strong>na</strong>nsijsko-informati~ke<br />
agencije u Federaciji<br />
BiH.<br />
Prema predlo`enim odredbama<br />
Zako<strong>na</strong>, Agencija je specijalizira<strong>na</strong><br />
organizacija za pru`anje fi<strong>na</strong>nsijskoinformati~kih<br />
usluga temeljenih <strong>na</strong><br />
podacima koje prikuplja iz razli~itih<br />
izvora zasnovanih <strong>na</strong> ovom zakonu i<br />
drugim propisima.<br />
Nacrt zako<strong>na</strong> o<br />
ra~unovodstvu i<br />
reviziji u FBiH<br />
Vlada Federacije BiH utvrdila je<br />
Nacrt zako<strong>na</strong> o ra~unovodstvu i reviziji<br />
u FBiH i uputila ga u parlamentarnu<br />
proceduru.<br />
Cilj je stvaranje pravnih pretpostavki<br />
za <strong>na</strong>dzor <strong>na</strong>d obavljanjem<br />
ra~unovodstvenih poslova, uspostavu<br />
sistema kontrole kvaliteta revizora,<br />
osnivanje i javni <strong>na</strong>dzor <strong>na</strong>d Revizorskom<br />
komorom, izdavanje licenci,<br />
kao i provo|enje postupka sankcioniranja<br />
u slu~aju nepo{tivanja zako<strong>na</strong> i<br />
podzakonskih propisa.<br />
Predlo`e<strong>na</strong> rje{enja stvaraju pravni<br />
osnov za provo|enje reforme u oblasti<br />
ra~unovodstva i revizije koja }e rezultirati<br />
poticanjem pobolj{anja kvaliteta<br />
fi<strong>na</strong>nsijskog izvje{tavanja.<br />
14 Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
Prijedlog zako<strong>na</strong> o<br />
izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma<br />
Zako<strong>na</strong> o osnovama<br />
socijalne za{tite, za{tite<br />
civilnih `rtava rata i za{tite<br />
obitelji sa djecom<br />
Vlada FBiH je utvrdila Prijedlog<br />
zako<strong>na</strong> o izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma<br />
Zako<strong>na</strong> o osnovama socijalne za{tite,<br />
za{tite civilnih `rtava rata i za{tite<br />
obitelji s djecom ovog zakonskog teksta<br />
i uputila ga u parlamentarnu proceduru<br />
po hitnom postupku.<br />
Imperativno je predvi|eno predlo`enim<br />
izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma da<br />
prava utvr|e<strong>na</strong> ovim zakonom ne mo-<br />
`e ostvariti lice koje to pravo koristi ili<br />
mo`e koristiti po drugim propisima, {to<br />
bi trebalo osujetiti vi{estruko kori{}enje<br />
odre|enih prava i druge zloupotrebe<br />
prisutne u dosada{njoj praksi.<br />
Odluka o uslovima i<br />
kriterijima za kreditiranje<br />
krajnjih korisnika<br />
revolving fonda<br />
Ovom odlukom, koju je donijela<br />
Vlada FBiH, utvr|uju se uslovi i kriteriji<br />
za kreditiranje krajnjih korisnika<br />
revolving fonda za lokalni razvoj. Ova<br />
sredstva plasira}e Razvoj<strong>na</strong> banka<br />
FBiH. Obezbije|e<strong>na</strong> su u okviru projekta<br />
za pru`anje podr{ke lokalnim<br />
zajednicama, stimuliranje ekonomskog<br />
razvoja <strong>na</strong> lokalnom nivou i za<br />
uspostavljanje trajnog revolving fonda<br />
za dugoro~no fi<strong>na</strong>nsiranje infrastrukturnih<br />
projekata.<br />
Sredstva revolving fonda koristit }e<br />
se za kreditiranje op}i<strong>na</strong>, gradova,<br />
komu<strong>na</strong>lnih preduze}a i drugih<br />
pravnih lica ~iji je osniva~ op}i<strong>na</strong> ili<br />
grad sa podru~ja FBiH, s tim da je<br />
Odlukom propisano koji projekti dolaze<br />
u obzir za fi<strong>na</strong>nsiranje.<br />
Inicijativa za harmonizaciju<br />
federalnih zako<strong>na</strong><br />
Zbog ~injenice da se inspektori i<br />
drugi zaposlenici Federalne upave za<br />
inspekcijske poslove u svakodnevnom<br />
vr{enju inspekcijskog <strong>na</strong>dzora u<br />
razli~itim upravnim podru~jima, odnosno<br />
zastupanjem Uprave pred <strong>na</strong>dle`nim<br />
sudovima u prekr{ajnim postupcima<br />
i upravnim sporovima sve<br />
~e{}e suo~avaju sa pote{ko}ama u<br />
konkretnoj primjeni odredbi pojedinih<br />
zako<strong>na</strong>, Federal<strong>na</strong> Uprava za<br />
inspekcijske poslove pokrenula je inicijativu<br />
za njihovu harmonizaciju.<br />
U jednom broju zako<strong>na</strong> nisu precizno<br />
razra|ene i, adekvatno u~injenoj<br />
dru{tvenoj opasnosti, utvr|ene sankcije<br />
za neizvr{avanje zakonom propisanih<br />
mjera. Postoji odre|e<strong>na</strong> neuskla|enost<br />
federalnih propisa prema kojima federalni<br />
inspektori utvr|uju postojanje<br />
prekr{aja, ali ne preciziraju <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> koji<br />
bi se ispravile utvr|ene nepravilnosti.<br />
U skladu s ovom inicijativom,<br />
Vlada je obavezala federal<strong>na</strong> ministarstva<br />
da pripreme prijedloge novih<br />
ili izmjene i dopune postoje}ih federalnih<br />
zako<strong>na</strong> u dijelovima koji se odnose<br />
<strong>na</strong> inspekcijski <strong>na</strong>dzor, u okviru realizacije<br />
prve faze projekta “Giljoti<strong>na</strong><br />
propisa”.<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o<br />
garancijskom fondu<br />
Vije}e ministara BiH utvrdilo je<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o garancijskom<br />
fondu. Ministarstvo fi<strong>na</strong>nsija i trezora<br />
dostavi}e ovaj prijedlog zako<strong>na</strong><br />
Parlamentu BiH <strong>na</strong> razmatranje po<br />
osnovnoj zakonodavnoj proceduri.<br />
Prijedlogom zako<strong>na</strong> osniva se<br />
garancijski fond u cilju osiguranja<br />
uslova za podsticaj razvoja malih i<br />
srednjih preduze}a, preduzetnika,<br />
kao i rada poljoprivrednika.<br />
Djelatnost garancijskog fonda je<br />
izdavanje garancija i supergarancija<br />
<strong>na</strong> ime osiguranja cijelog kredita ili<br />
dijela kredita, koje banke i druge<br />
fi<strong>na</strong>nsijske organizacije u BiH odobravaju<br />
privrednim subjektima.<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o<br />
dopu<strong>na</strong>ma Zako<strong>na</strong><br />
o Carinskoj tarifi<br />
Vije}e ministara BiH utvrdilo je<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o dopuni Zako<strong>na</strong> o<br />
Carinskoj tarifi BiH. Ministarstvo vanjske<br />
trgovine i ekonomskih odnosa dostavi}e<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> Parlamentarnoj<br />
skup{tini BiH <strong>na</strong> razmatranje po hitnoj<br />
zakonodavnoj proceduri. Na ovaj<br />
<strong>na</strong>~in, Vije}e ministara BiH `eli doprinijeti<br />
pove}anju kori{tenja instaliranih<br />
kapaciteta i zapo{ljavanju u BiH i<br />
omogu}iti rast konkurentnosti doma}ih<br />
proizvo|a~a i smanjivanje negativnog<br />
platnog bilansa BiH sa inozemstvom.<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o<br />
izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma<br />
Zako<strong>na</strong> o osiguranju<br />
depozita u bankama BiH<br />
Dom <strong>na</strong>roda Parlamenta BiH usvojio<br />
je po hitnom postupku Prijedlog<br />
zako<strong>na</strong> o izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma<br />
Zako<strong>na</strong> o osiguranju depozita u bankama<br />
BiH. Ovim se zakonom iznos<br />
osiguranog depozita sa 7.500 pove-<br />
}ava <strong>na</strong> 20.000 KM radi ja~anja povjerenja<br />
u bankarski sistem BiH.<br />
Prijedlog zako<strong>na</strong> o porezu<br />
<strong>na</strong> dodanu vrijednost<br />
Dom <strong>na</strong>roda je po hitnom postupku<br />
usvojio Prijedlog zako<strong>na</strong> o porezu<br />
<strong>na</strong> dodanu vrijednost kojim se<br />
pla}anja PDV-a osloba|aju projekti<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
15
koji se fi<strong>na</strong>nsiraju sredstvima iz IPA<br />
fondova Evropske unije.<br />
16<br />
Odluka o utvr|ivanju<br />
koli~i<strong>na</strong> tarifnih kvota<br />
Vije}e ministara BiH donijelo je<br />
Odluku o utvr|ivanju koli~i<strong>na</strong> tarifnih<br />
kvota.<br />
Osnovni razlog za dono{enje ove<br />
odluke jeste potreba ukidanja tarifnih<br />
kvota za sklopove automobila i<br />
odre|enih kategorija mesa, s<br />
obzirom <strong>na</strong> to da se, prema<br />
Privremenom sporazumu o trgovini i<br />
trgovinskim pitanjima izme|u BiH i<br />
Evropske zajednice, od 01. januara<br />
2009. godine sklopovi automobila<br />
mogu uvoziti iz zemalja ~lanica<br />
Evropske unije u BiH bez pla}anja<br />
cari<strong>na</strong>, te da su otvorene tarifne<br />
kvote za uvoz mesa i drugih proizvoda<br />
u velikim koli~i<strong>na</strong>ma.<br />
Odlukom je zadr`a<strong>na</strong> tarif<strong>na</strong> kvota<br />
za uvoz gove|eg mesa, smrznutog bez<br />
kostiju u koli~ini od 1.273 tone, s<br />
obzirom <strong>na</strong> to da doma}i prera|iva~i<br />
mesa ovu sirovinu povoljnije <strong>na</strong>bavljaju<br />
izvan zemalja potpisnica Sporazuma<br />
CEFTA i EU. Kori{tenje ovih uvoznih tarifnih<br />
kvota ve}e je za otkup doma}e<br />
primarne proizvodnje u omjeru 1 : 1 -<br />
za kilogram otkupljene `ive mjere<br />
ju<strong>na</strong>di ili goveda od doma}eg proizvo|a~a<br />
odobrava se kilogram uvozne<br />
predmetne kvote.<br />
Odluka o Politici <strong>sektor</strong>a<br />
telekomunikacija BiH<br />
Vije}e ministara BiH donijelo je<br />
Odluku o Politici <strong>sektor</strong>a telekomunikacija<br />
BiH za period od 2008. do<br />
2012. godine. Strukturu Politike ~ine<br />
ciljevi razra|eni kroz ~etiri cjeline:<br />
infrastruktura i usluge, tr`i{te i regulative,<br />
veze s okru`enjem/harmonizacija<br />
i implementiranje.<br />
Z<strong>na</strong>~aj u ovoj politici dat je partnerstvu<br />
izme|u javnog i privatnog<br />
<strong>sektor</strong>a koji mo`e ubrzati daljnji<br />
razvoj TK infrastrukture. Politika<br />
<strong>na</strong>gla{ava z<strong>na</strong>~aj uvo|enja slobodne<br />
konkurencije, kao i <strong>na</strong>stavak<br />
liberaliziranja tr`i{ta, ~ime se `eli<br />
posti}i krajnji cilj, a to je pove}anje<br />
seta usluga i podizanje njihovog<br />
kvaliteta, uz smanjenje cije<strong>na</strong> od<br />
~ega bi korist imali svi bh. gra|ani.<br />
Pripremila: Mira IDRIZOVI]<br />
Porez<strong>na</strong> uprava FBiH<br />
Za 11 mjeseci <strong>na</strong>pla}eno<br />
3.142.521.711 KM<br />
Od januara do novembra 2008. godine zabilje`en je porast javnih prihoda koje<br />
prikuplja Porez<strong>na</strong> uprava FBiH.<br />
Ukupno je <strong>na</strong>pla}eno 3.142.521.711 KM poreznih prihoda, {to je za 453,05<br />
milio<strong>na</strong> KM ili za 16,85 odsto vi{e u odnosu <strong>na</strong> isti period pro{le godine.<br />
U strukturi <strong>na</strong>pla}enih poreznih prihoda <strong>na</strong>jvi{i iznos odnosi se <strong>na</strong> doprinose<br />
za penzijsko-invalidsko osiguranje, zdravstveno osiguranje i osiguranje za slu~aj<br />
nezaposlenosti, kojih je za 11 mjeseci <strong>na</strong>pla}eno ukupno 2.077.421.477 KM, {to<br />
je za 305,91 milion KM ili za 17,27 odsto vi{e u odnosu <strong>na</strong> isti period pro{le<br />
godine.<br />
Doprinosi za PIO su <strong>na</strong>pla}eni u iznosu<br />
od 1.151.873.532 KM, {to je za 177,95<br />
milio<strong>na</strong> vi{e u odnosu <strong>na</strong> isti period pro{le<br />
godine, odnosno 18,27 odsto vi{e.<br />
Doprinosi za zdravstveno osiguranje<br />
su <strong>na</strong>plaaeni u iznosu od 814.230.863<br />
KM, {to je za 112,37 milio<strong>na</strong>, odnosno<br />
za 16,01 odsto vi{e. Doprinosi za osiguranje<br />
od nezaposlenosti su <strong>na</strong>pla}eni u<br />
iznosu od 111.317.082 KM, {to je za<br />
15,58 milio<strong>na</strong> KM ili 16,28 odsto vi{e u<br />
odnosu <strong>na</strong> 11 mjeseci 2007. godine.<br />
Osim pove}anja <strong>na</strong>plate fondovskih<br />
prihoda, od januara do novembra<br />
pove}a<strong>na</strong> je i <strong>na</strong>plata drugih poreznih<br />
bud`etskih prihoda koji su ukupno<br />
iznosili 709.512.683 KM, {to je za 96,39<br />
milio<strong>na</strong> KM ili za 15,27 odsto vi{e u<br />
odnosu <strong>na</strong> isti period pro{le godine.<br />
Prihodi po osnovu poreza <strong>na</strong> pla}u<br />
iznosili su ukupno 244.445.340 KM,<br />
{to je za 45,90 milio<strong>na</strong> KM ili za 23,12<br />
odsto vi{e u odnosu <strong>na</strong> isti period<br />
2007. godine. Prihodi od poreza gra|a<strong>na</strong> su pove}ani za 26,40 milio<strong>na</strong> KM ili<br />
za 25,03 odsto, kao i ostalih poreza, te <strong>na</strong>k<strong>na</strong>da i taksi ~ija je <strong>na</strong>plata, tako|er,<br />
pove}a<strong>na</strong> u odnosu <strong>na</strong> isti period pro{le godine.<br />
Web SASE <strong>na</strong>jbolji fi<strong>na</strong>nsijski<br />
portal u BiH<br />
U organizaciji hi-tech magazi<strong>na</strong> “Mobil info”, u Banjoj Luci je odr`a<strong>na</strong><br />
sve~a<strong>na</strong> dodjela <strong>na</strong>grada <strong>na</strong>jboljim bh. web portalima iz oblasti javne uprave,<br />
fi<strong>na</strong>nsijskih institucija i IT kompanija. U u`oj konkurenciji, od 20 portala, prvo<br />
mjesto u kategoriji fi<strong>na</strong>nsijskih institucija zauzeo je portal Sarajevske berzeburze<br />
vrijednosnih papira www.sase.ba. SASE je prepoz<strong>na</strong>la z<strong>na</strong>~aj Interneta<br />
kao medija za <strong>na</strong>jbr`u i <strong>na</strong>jefikasniju disemi<strong>na</strong>ciju informacija o emitentima i<br />
distribuciju podataka o trgovanju prema investicijskoj javnosti.<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
Vlada Federacije BiH<br />
Oko dva milio<strong>na</strong><br />
priklju~aka <strong>na</strong><br />
Internet<br />
Projekat informatizacije svih javnih institucija i<br />
ustanova u FBiH, <strong>na</strong>zvan federacija.ba, koji<br />
podrazumijeva njihovo povezivanje Internetom,<br />
ko{ta}e vi{e od 150 milio<strong>na</strong> KM<br />
Prema informaciji koju je usvojila Vlada FBiH, novac }e<br />
biti obezbije|en iz bud`eta i privrede, te od telekoma u FBiH<br />
i fondova EU.<br />
- Na kraju projekta, sve {kole, ustanove i institucije bi<br />
dobile Internet i vi{e ra~u<strong>na</strong>ra nego {to sada imaju, prvenstveno<br />
u ruralnim podru~jima koje treba informati~ki opismeniti.<br />
Fi<strong>na</strong>nsijski }emo se osloniti <strong>na</strong> telekom <strong>sektor</strong>, jer<br />
oni, rade}i <strong>na</strong> ovom programu, prave marketin{ki potez i<br />
stvaraju prostor za nove pretplatnike i novu vrijednost i sve<br />
to }e im se vi{estruko vratiti - kazao je Nail [e}kanovi}, ministar<br />
prometa i komunikacija FBiH.<br />
Ovim projektom bi broj priklju~aka <strong>na</strong> Internet u FBiH<br />
bio pove}an sa 272.000 <strong>na</strong> oko dva milio<strong>na</strong>.<br />
Sve kompanije koje se uklju~e u projekat informatizacije<br />
FBiH mogle bi <strong>na</strong> deset godi<strong>na</strong> biti oslobo|ene pla}anja<br />
poreza <strong>na</strong> dobit i <strong>na</strong>meta <strong>na</strong> plate za uposlenike koji su legalno<br />
uposleni i rade <strong>na</strong> poslovima od interesa za provo|enje<br />
ovog projekta. Istovremeno, banke bi mogle dobiti subvencije<br />
za smanjenje kamata <strong>na</strong> kredite koji bi bili ulo`eni u<br />
poslove informatizacije, ka`e se u informaciji Vlade FBiH.<br />
Navedeno je i da bi bili oslobo|eni poreza svi oblici<br />
{kolovanja za sticanje informacijskih z<strong>na</strong>nja i vje{ti<strong>na</strong>. Vlada<br />
bi uspostavila fi<strong>na</strong>nsijske poticaje za mala i srednja preduze}a,<br />
~iji se rad temelji <strong>na</strong> elektronskom poslovanju.<br />
Utvr|en Nacrt bud`eta FBiH<br />
za 2009. godinu<br />
Vlada FBiH je utvrdila Nacrt<br />
bud`eta FBiH za 2009. godinu od<br />
1,56 milijardi konvertibilnih maraka,<br />
{to je oko 270 miliju<strong>na</strong> KM manje u<br />
odnosu <strong>na</strong> ovu godinu.<br />
Zakonom o izvr{enju bud`eta,<br />
utvr|enom u formi Nacrta, ure|uje<br />
se struktura prihoda i primitaka, te<br />
prora~unskih rashoda i izdataka.<br />
Ovim aktom ure|uju se pitanja<br />
koja se odnose <strong>na</strong> izvr{avanje prora~u<strong>na</strong>,<br />
prioritete pla}anja, opseg<br />
zadu`ivanja i jamstva, upravljanje<br />
javnim dugom, te fi<strong>na</strong>ncijskom i nefi<strong>na</strong>ncijskom<br />
imovinom. Propisa<strong>na</strong> su i<br />
prava i obveze korisnika prora~unskih<br />
sredstava, kao i ovlasti Vlade<br />
FBiH, Federalnog ministarstva i federalnog<br />
ministra fi<strong>na</strong>ncija u izvr{enju<br />
prora~u<strong>na</strong>, te kazne za neispunjenje<br />
obveza.<br />
Propisa<strong>na</strong> je obveza prora~unskih<br />
korisnika da Federalnom ministarstvu<br />
fi<strong>na</strong>ncija dostavljaju tromjese~ne<br />
fi<strong>na</strong>ncijske planove za izvr-<br />
{enje prora~u<strong>na</strong> pet<strong>na</strong>est da<strong>na</strong> prije<br />
po~etka tog tromjese~ja.<br />
Obvezni su do 25. u teku}em mjesecu<br />
dostaviti prijedlog ra~unskog<br />
pla<strong>na</strong> za sljede}i mjesec po pozicijama<br />
utvr|enim tromjese~nim fi<strong>na</strong>ncijskim<br />
planom. Ukoliko u tom roku<br />
Razvoj<strong>na</strong> banka FBiH<br />
ne bude podnesen prijedlog mjese~nog<br />
fi<strong>na</strong>ncijskog pla<strong>na</strong>, za korisnika<br />
}e ga utvrditi Federalno ministarstvo<br />
fi<strong>na</strong>ncija.<br />
Otvore<strong>na</strong> poslovnica u Zenici<br />
U poslovnoj zgradi zeni~kog RMK prometa, sredinom decembra,<br />
otvore<strong>na</strong> je poslovnica Razvojne banke FBiH.<br />
- Provodimo stimulativnu ekomomsku politiku Vlade FBiH, ~iji je cilj<br />
obnova, proizvodnja i zapo{ljavanje, te fi<strong>na</strong>nsiranje rada, tehnologija<br />
proizvodnje, razvoj<strong>na</strong> ulaganja i o~uvanje prirodnih resursa - kazao je<br />
Ramiz D`aferovi}, direktor Razvojne banke FBiH.<br />
Prema rije~ima Ned`ada Brankovi}a, premijera FBiH, kapital Razvojne<br />
banke FBiH, formirane u junu ove godine, iznosi 107 milio<strong>na</strong> maraka.<br />
- Njeno poslovanje bi}e usmjereno ka povratku fi<strong>na</strong>nsijskog suvereniteta<br />
Vlade FBiH i rje{avanju goru}ih ekonomskih problema <strong>na</strong> ovom podru~ju<br />
- rije~i su premijera Brankovi}a.<br />
O~ekuje se da }e se Vlada FBiH, <strong>na</strong> ovaj <strong>na</strong>~in, uspje{nije boriti protiv<br />
posljedica globalne ekonomske krize i privrednici poslovati u povoljnijem<br />
ekonomskom ambijentu.<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
17
Najve}e u~e{}e u<br />
izvozu u <strong>sektor</strong>u<br />
obi~nih metala<br />
Posmatrano po <strong>sektor</strong>ima harmoniziranog sistema,<br />
odnosno carinske tarife BiH, u novembru, <strong>na</strong>jve}e u~e{}e u<br />
izvozu ostvareno je u <strong>sektor</strong>u “obi~ni metali i proizvodi od<br />
obi~nih metala”, sa ukupnom vrijedno{}u od 119,5 milio<strong>na</strong><br />
KM, {to iznosi 22,2 odsto od ukupnog izvoza.<br />
Z<strong>na</strong>~ajan obim izvoza ostvaren je, tako|er, u <strong>sektor</strong>u<br />
“mineralne tvari”, sa ukupnom vrijedno{}u od 69,5 milio<strong>na</strong><br />
KM, odnosno 12,9 odsto od ukupnog izvoza.<br />
Od januara do novembra <strong>na</strong>jve}e u~e{}e u izvozu ostvareno<br />
je u <strong>sektor</strong>u “obi~ni metali i proizvodi od obi~nih<br />
Agencija za statistiku BiH<br />
metala”, sa ukupnom vrijedno{}u od 1,69 milijardi KM ili<br />
27,1 odsto od ukupnog izvoza.<br />
Z<strong>na</strong>~ajan obim izvoza ostvaren je i u <strong>sektor</strong>u “ma{ine,<br />
elektrotehni~ka oprema” od 756,7 milio<strong>na</strong> KM, {to iznosi<br />
12,1 odsto ukupnog izvoza.<br />
Najve}e u~e{}e u uvozu ostvareno je u <strong>sektor</strong>u “mineralne<br />
tvari”, sa ukupnom vrijedno{}u od 225,6 milio<strong>na</strong> KM, {to<br />
iznosi 18,3 odsto od ukupnog uvoza.<br />
Tako|er, z<strong>na</strong>~ajan obim uvoza ostvaren je u <strong>sektor</strong>u<br />
“ma{ine, elektrotehni~ka oprema”, sa ukupnom vrijedno{}u<br />
od 202,5 milio<strong>na</strong> KM, {to iznosi 16,5 odsto od ukupnog<br />
uvoza.<br />
U 11 mjeseci 2008. godine, <strong>na</strong>jve}e u~e{}e u uvozu ostvareno<br />
je u <strong>sektor</strong>u “mineralne tvari”, sa ukupnom vrijedno{}u<br />
od 2,65 milijardi KM, {to iznosi 17,6 odsto od ukupnog<br />
uvoza.<br />
Z<strong>na</strong>~ajan obim uvoza ostvaren je i u <strong>sektor</strong>u “ma{ine,<br />
elektrotehni~ka oprema”, sa ukupnom vrijedno{}u od 2,4<br />
milijarde KM, {to iznosi 15,9 odsto od ukupnog uvoza.<br />
Jeftiniji hljeb, ulje i odje}a<br />
Prema podacima Agencije za statistiku<br />
BiH, cijene proizvoda i usluga<br />
za li~nu potro{nju, mjerene indeksom<br />
potroša~kih cije<strong>na</strong>, su u novembru<br />
2008. godine, u odnosu <strong>na</strong><br />
oktobar, u prosjeku, ni`e za 0,6<br />
odsto.<br />
Posmatrano po odjeljcima prema<br />
<strong>na</strong>mjeni potro{nje, u novembru su, u<br />
odnosu <strong>na</strong> oktobar, <strong>na</strong>jvi{e porasle<br />
cijene komunikacija (1,5 odsto),<br />
stanovanja, vode, elektri~ne energije,<br />
pli<strong>na</strong> i drugih energe<strong>na</strong>ta (1,0<br />
odsto), restora<strong>na</strong> i hotela (0,7 odsto),<br />
obrazovanja (0,3 odsto), <strong>na</strong>mje{taja,<br />
ku}anskih ure|aja i redovnog odr-<br />
`avanja ku}e (0,2 odsto) i zdravstva<br />
(0,1 odsto). U odjeljku komunikacija<br />
evidentiran je porast cije<strong>na</strong> telefonskih<br />
i telefaks-usluga, dok su u<br />
odjeljku stanovanja, vode, elektri~ne<br />
energije, pli<strong>na</strong> i drugih energe<strong>na</strong>ta<br />
porasle cijene pli<strong>na</strong> i ~vrstih goriva.<br />
Rast cije<strong>na</strong> u okviru odjeljka restorani<br />
i hoteli uzrokovan je porastom cije<strong>na</strong><br />
usluga ishrane, te usluga preno}išta i<br />
smje{taja. U odjeljku obrazovanja<br />
porasle su cijene pred{kolskog i<br />
osnovnog obrazovanja, u odjeljku<br />
<strong>na</strong>mještaj, ku}anski ure|aji i redovno<br />
odr`avanje ku}e vi{e su cijene<br />
pojedinih vrsta <strong>na</strong>mje{taja, ku}anskih<br />
ure|aja, posu|a, sredstava i<br />
usluga za odr`avanje ku}e, dok je u<br />
odjeljku zdravstva rast cije<strong>na</strong> uzrokovan<br />
vi{im cije<strong>na</strong>ma pojedinih vrsta<br />
lijekova i medicinskih usluga.<br />
U novembru je u odnosu <strong>na</strong> oktobar<br />
do{lo do sni`enja cije<strong>na</strong> u odjeljcima<br />
prijevoza (5,4 odsto), hrane i bezalkoholnih<br />
piæa (0,3 odsto) i odje}e i<br />
obu}e (0,2 odsto).<br />
Pad cije<strong>na</strong> u odjeljku prijevoza<br />
uzrokovan je sni`enjima cije<strong>na</strong> goriva<br />
i maziva.<br />
U odjeljku hrane i bezalkoholnih<br />
pi}a evidentirano je sni`enje cije<strong>na</strong><br />
hljeba i `itarica, ulja i masno}a i<br />
vo}a, dok su u odjeljku odje}a i<br />
obu}a sni`ene cijene sezonske<br />
odje}e i obu}e.<br />
Vanjskotrgovinski<br />
deficit za 11 mjeseci<br />
8,8 milijardi KM<br />
U novembru ove godine BiH je ostvarila ukupan robni promet sa inostranstvom<br />
u vrijednosti 1,76 milijardi KM, od ~ega se <strong>na</strong> izvoz odnosi<br />
538,3 milio<strong>na</strong> KM ili 30,4 odsto, <strong>na</strong> uvoz 1,22 milijarde KM ili 69,6 odsto.<br />
U okviru ukupno ostvarenog vanjskotrgovinskog prometa BiH u posmatranom<br />
mjesecu, pokrivenost uvoza izvozom iznosila je 43,8 odsto.<br />
U periodu januar - novembar 2008. godine ostvaren je izvoz u vrijednosti<br />
6,2 milijarde KM, {to je za 14,5 odsto vi{e u odnosu <strong>na</strong> isti period lani.<br />
Za 11 mjeseci ove godine vrijednost uvoza iznosi 15,1 milijardu KM,<br />
{to je za 19,2 odsto vi{e u odnosu <strong>na</strong> isti period prethodne godine, dok je<br />
u istom periodu pokrivenost uvoza izvozom iznosila 41,5 odsto.<br />
U periodu januar - novembar 2008.godine, BiH je u robnom prometu<br />
sa inostranstvom ostvarila ukupan trgovinski deficit u vrijednosti 8,8 milijardi<br />
KM.<br />
18 Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
Federalni zavod za statistiku<br />
Indeksi industrijskih<br />
proizvoda<br />
Ukupan indeks cije<strong>na</strong> proizvo|a~a industrijskih proizvoda u novembru<br />
2008. godine ni`i je za 1,5 odsto u odnosu <strong>na</strong> prethodni mjesec.<br />
Posmatrano prema glavnim industrijskim grupacijama indeks cije<strong>na</strong><br />
netrajnih proizvoda za {iroku potro{nju vi{i je za 0,8 odsto, energije za 0,7<br />
odsto, te trajnih proizvoda za {iroku potro{nju za 0,2 odsto.<br />
Pad indeksa cije<strong>na</strong> je registriran kod intermedijarnih proizvoda, osim<br />
energije za 6,2 odsto.<br />
U ostalim grupacijama indeksi cije<strong>na</strong> nisu se mijenjali u ovom mjesecu.<br />
Posmatrano prema podru~jima klasifikacije djelatnosti u podru~ju<br />
s<strong>na</strong>bdijevanja elektri~nom energijom, plinom i vodom indeks cije<strong>na</strong> je vi{i<br />
za 1,2 odsto, dok je u prera|iva~koj industriji ni`i za 2,5 odsto, te u<br />
rudarstvu za 0,5 odsto.<br />
Posmatrano po odjeljcima, rast indeksa cije<strong>na</strong> je registriran kod<br />
proizvodnje hemikalija i hemijskih proizvoda za dva odsto, s<strong>na</strong>bdijevanja<br />
elektri~nom energijom, plinom, parom i toplom vodom za 1,2 odsto,<br />
proizvodnje proizvoda od gume i plastike za 0,8 odsto, <strong>na</strong>mje{taja za 0,3<br />
odsto, ko`e, izrade galanterije i obu}e za 0,2 odsto i proizvodnje celuloze,<br />
papira i proizvoda od papira za 0,1 odsto.<br />
Pad indeksa cije<strong>na</strong> je registrovan kod proizvodnje metala za 19 odsto,<br />
proizvoda od metala, osim ma{i<strong>na</strong> i opreme za 14,1 odsto, koksa, <strong>na</strong>ftnih<br />
derivata i nuklearnog goriva za 0,9 odsto, va|enja uglje<strong>na</strong> i treseta za 0,6<br />
odsto, hrane i pi}a za 0,5 odsto i proizvodnje odje}e, dorade i bojenja<br />
krz<strong>na</strong> za 0,2 odsto. U ostalim odjeljcima indeksi cije<strong>na</strong> nisu se mijenjali.<br />
Ukupan indeks cije<strong>na</strong> proizvo|a~a industrijskih proizvoda u novembru<br />
2008. vi{i je za 7,3 odsto u odnosu <strong>na</strong> prosje~an indeks iz pro{le godine,<br />
za 4,1 odsto u odnosu <strong>na</strong> decembar 2007., dok je u odnosu <strong>na</strong> isti mjesec<br />
prethodne godine vi{i za ~etiri odsto.<br />
Za 11 mjeseci ove u odnosu <strong>na</strong> isti period prethodne godine indeks<br />
cije<strong>na</strong> proizvo|a~a industrijskih proizvoda vi{i je za 6,9 odsto.<br />
Proizvodnja<br />
ve}a nego lani<br />
Industrijska proizvodnja u FBiH u novembru ve}a je za 10,5 odsto u odnosu<br />
<strong>na</strong> proizvodnju iz novembra pro{le godine, dok je u odnosu <strong>na</strong> oktobar ove<br />
godine manja za 7,6 odsto.<br />
Ukup<strong>na</strong> industrijska proizvodnja od januara do novembra 2008. godine u<br />
odnosu <strong>na</strong> isti period lani ve}a je za 7,8, u rudarstvu za 3,7, u prera|iva~koj<br />
industriji za 7,9 i u s<strong>na</strong>bdijevanju elektri~nom energijom, plinom i vodom za<br />
10,2 odsto.<br />
Prema glavnim grupacijama industrijskih proizvoda, u 11 mjeseci ove u<br />
odnosu <strong>na</strong> isti period pro{le godine, proizvodnja bilje`i pove}anje energije za<br />
9,7, kapitalnih proizvoda za 9,1, netrajnih proizvoda za {iroku potro{nju za<br />
18,7 odsto, dok je zabilje`eno smanjenje intermedijarnih proizvoda, osim<br />
energije za 0,2 i trajnih proizvoda za {iroku potro{nju za 11,4 odsto.<br />
Cijene i<br />
dalje rastu<br />
Od novembra 2007. do<br />
istog mjeseca 2008. godine<br />
ukupan indeks potro{a~kih cije<strong>na</strong><br />
vi{i je za 5,95 odsto. U<br />
odjeljku hrane i bezalkoholnih<br />
pi}a, u prosjeku, cijene su<br />
porasle za 9,38 odsto. Najvi{e<br />
su porasle cijene ri`e za 47,93,<br />
biljnog masla za 32,46, polubijelog<br />
hljeba za 30,90, bijelog<br />
hljeba za 30,14, tjestenine za<br />
26,66, peciva (kifla) za 20,46,<br />
bijelog sira za 16,75, kukuruznog<br />
bra{<strong>na</strong> za 16,66,<br />
topljenog sira za 16,51 odsto,<br />
mesa za 14,10, mlijeka za<br />
12,77 odsto, piletine za 10,68,<br />
jaja za 15,14 odsto.<br />
U odjeljku stanovanje,<br />
voda, struja, gas i drugi energenti<br />
ukupan rast cije<strong>na</strong> iznosio<br />
je 12,14 odsto. Porasle su<br />
cijene zemnog gasa (plin) za<br />
50,87, vode za 21,63, butan<br />
gasa za 19,11, lo`-ulja za<br />
14,11 odsto. U odjeljku prevoza<br />
cijene su, u prosjeku,<br />
porasle za 1,72 odsto. U okviru<br />
ovog odjeljka <strong>na</strong>jve}i rast cije<strong>na</strong><br />
je imao taksi prevoz, za 30,50,<br />
akumulator za 6,16 odsto, dok<br />
su cijene pogonskih goriva<br />
ne{to ni`e u odnosu <strong>na</strong> isti<br />
mjesec prethodne godine.<br />
U odjeljku restorani i hoteli<br />
ukupan rast cije<strong>na</strong> je iznosio<br />
7,75 odsto.<br />
U okviru rekreacije i kulture<br />
cijene su, u prosjeku, porasle za<br />
6,47 odsto, u odjeljku komunikacija<br />
za 4,80, ostala dobra i<br />
usluge za 4,38, <strong>na</strong>mje{taj,<br />
ku}anski aparati i redovno<br />
odr`avanje ku}e za 3,33, i u<br />
odjeljku alkohol<strong>na</strong> pi}a i duhan<br />
za 1,40 odsto.<br />
U odjeljku odje}e i obu}e<br />
cijene su ni`e za 3,53, u obrazovanju<br />
za 2,04 i odjeljku<br />
zdravstva za 0,55 odsto.<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
19
Ciljevi i temelj<strong>na</strong> <strong>na</strong>~ela<br />
Osnovni ciljevi i <strong>na</strong>~ela politike<br />
zapo{ljavanja sadr`ani su u Glavi<br />
VIII Ugovora o EZ-u. Pitanja socijalne<br />
politike ure|uje Glava XI Ugovora.<br />
Zajedni~ki su ciljevi uskla|enih politika:<br />
{to ve}a zaposlenost uz istovremeno<br />
pobolj{anje uslova `ivota i rada,<br />
ja~anje tr`i{ta rada i obrazovane<br />
radne s<strong>na</strong>ge, koja se mo`e prilagoditi<br />
ekonomskim promje<strong>na</strong>ma i<br />
pobolj{anje kvalitete socijalne politike<br />
i socijalne za{tite.<br />
Postupak odlu~ivanja<br />
Politike zapo{ljavanja i tr`i{ta<br />
rada u Evropi desetlje}ima je obilje`avala<br />
tradicio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> saradnja <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnih<br />
vlada, koje su bile isklju-<br />
~ivo <strong>na</strong>dle`ne za ta pitanja. Prekretnica<br />
u razvoju uskla|enoga evropskog<br />
pristupa zapo{ljavanju i socijalnim<br />
pitanjima bio je Ugovor iz Amsterdama,<br />
koji je institucijama Zajednice<br />
povjerio nove zadatke i efikasnija<br />
sredstva. Jed<strong>na</strong>ko, kao ni kasniji<br />
Ugovor iz Nice, nije promijenio<br />
osnovno <strong>na</strong>~elo isklju~ive <strong>na</strong>dle`nosti<br />
dr`ava ~lanica za politiku zapo{ljavanja.<br />
Mjere koje usvaja Vije}e samostalno<br />
ili zajedno s Evropskim parlamentom<br />
ne ure|uju pitanje zapo-<br />
{ljavanja, ve} se njima daju upute<br />
dr`avama ~lanicama, ili se podupiru<br />
njihova djelovanja <strong>na</strong> podru~ju zapo{ljavanja.<br />
U skladu sa ~l. 128. st.<br />
2. Ugovora, Vije}e kvalifikovanom<br />
ve}inom, uz konsultovanje Parlamenta,<br />
Evropskog ekonomskog i socijalnog<br />
odbora i Odbora za zapo{ljavanje,<br />
daje prijedloge dr`avama<br />
~lanicama za odre|ivanje <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnih<br />
politika zapo{ljavanja. Nadalje,<br />
Evropska unija<br />
Zapo{ljavanje i socijal<strong>na</strong> politika<br />
Socijal<strong>na</strong> politika <strong>na</strong> evropskom nivou od osnivanja Evropske<br />
zajednice 1958. godine bila je usmjere<strong>na</strong>, prije svega, <strong>na</strong><br />
ekonomska pitanja, da bi se kasnije, posebno <strong>na</strong>kon stupanja<br />
<strong>na</strong> s<strong>na</strong>gu ugovora o EU 1993. godine, pa`nja posvetila izgradnji<br />
Evrope <strong>na</strong> socijalnom planu<br />
u skladu sa ~l. 129., Vije}e kvalifikovanom<br />
ve}inom u postupku suodlu~ivanja<br />
s Parlamentom odlu~uje o<br />
uskla|ivanju <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnih djelovanja<br />
<strong>na</strong> nivou Unije. U odnosu <strong>na</strong> podru-<br />
~je zapo{ljavanja izri~ito je isklju~e<strong>na</strong><br />
mogu}nost harmonizacije prava (~l.<br />
129. st. 2.).<br />
Podru~je socijalne politike, kao i<br />
obrazovanja, usavr{avanja i mladih,<br />
tako|er, je uglavnom regulisano<br />
<strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnim pravilima. Odluke koje<br />
se donose <strong>na</strong> nivou Unije, donose se<br />
suodlu~ivanjem Vije}a i Evropskoga<br />
parlamenta, uz konsultovanje Evropskog<br />
ekonomskog i socijalnog odbora<br />
i Odbora regija. U odre|enim<br />
pitanjima, u skladu sa ~l. 137. st. 2.<br />
Ugovora o EZ-u, Vije}e donosi odluke<br />
jednoglasno: socijal<strong>na</strong> sigurnost<br />
i socijal<strong>na</strong> za{tita radnika, za{tita<br />
radnika u slu~aju otkaza ugovora o<br />
radu, zastupanje i obra<strong>na</strong> interesa<br />
radnika i poslodavaca, uslovi zapo-<br />
{ljavanja dr`avlja<strong>na</strong> tre}ih zemalja<br />
koji zakonito borave <strong>na</strong> podru~ju Zajednice,<br />
te fi<strong>na</strong>ncijski doprinosi za<br />
zapo{ljavanje i stvaranje radnih mjesta.<br />
Mjere usvojene <strong>na</strong> nivou EZ-a ne<br />
uti~u <strong>na</strong> pravo dr`ava ~lanica da same<br />
odrede osnov<strong>na</strong> <strong>na</strong>~ela svojih sistema<br />
socijalne sigurnosti, posebno<br />
ne smiju uslovljavati z<strong>na</strong>tne fi<strong>na</strong>ncijske<br />
posljedice (~l. 137. st. 4.).<br />
Strategija razvoja<br />
Zapo{ljavanje i socijal<strong>na</strong> pitanja<br />
postali su prioritetom evropskih institucija<br />
po~etkom 1990-ih godi<strong>na</strong>. Prvi<br />
je pravi pomak ostvaren 1993. godine<br />
Bijelom knjigom o rastu, konkurentnosti<br />
i zapo{ljavanju, kojom su<br />
predlo`e<strong>na</strong> rje{enja zasnova<strong>na</strong> <strong>na</strong><br />
pove}anju konkurentnosti u Uniji,<br />
ostvarenju stalnog rasta koji bi vodio<br />
sigurnim poslovima, te poticanju<br />
fleksibilnosti tr`i{ta rada. Evropsko<br />
vije}e je <strong>na</strong> samitu u Essenu 1994.<br />
godine definisalo pet prioriteta <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnih<br />
vlasti: razvoj ljudskih potencijala,<br />
promovisanje produktivnih<br />
ulaganja, pobolj{anje efikasnosti<br />
institucija <strong>na</strong> tr`i{tu rada, otvaranje<br />
novih radnih mjesta, te omogu}avanje<br />
pristupa radu, posebno za mlade<br />
ili duge nezaposlene osobe. Iste je<br />
godine Komisija objavila Bijelu knjigu<br />
o evropskoj socijalnoj politici, u<br />
kojoj se o~itovala inicijativa za stvaranjem<br />
i provo|enjem novoga spoja<br />
ekonomske i socijalne politike, te je<br />
istaknuto da se tr`i{no <strong>na</strong>tjecanje i<br />
socijalni <strong>na</strong>predak mogu odvijati<br />
istovremeno.<br />
Na samitu u Luksemburgu 1997.<br />
godine pokrenuta je Evropska strategija<br />
zapo{ljavanja, potaknuta novim<br />
odredbama Ugovora iz Amsterdama.<br />
Cilj je usmjeravati i uskla|ivati<br />
prioritete politike <strong>na</strong> nivou Unije. To<br />
se posti`e smjernicama za zapo{ljavanje,<br />
<strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnim akcijskim planovima,<br />
zajedni~kim izvje{tajima o zapo{ljavanju,<br />
te preporukama. ^etiri<br />
su “stupa” te strategije: poduzetni-<br />
{tvo, odnosno <strong>na</strong>stojanje za razvijanjem<br />
aktivnijeg poslovnog okru`enja i<br />
stvaranjem novih i boljih radnih mjesta;<br />
osiguranje mogu}nosti zapo{ljavanja,<br />
{to se posti`e borbom protiv<br />
dugoro~ne nezaposlenosti i nezaposlenosti<br />
mladih, olak{avanjem prelaza<br />
iz {kole <strong>na</strong> posao, te razvijanjem<br />
saradnje izme|u preduze}a i socijalnih<br />
partnera; omogu}avanje prilago|avanja,<br />
tj. olak{avanje preduze-<br />
}ima i radnoj s<strong>na</strong>zi prihvatanja novih<br />
tehnologija i novih tr`i{nih uslova,<br />
osavremenjivanjem organizacije rada<br />
i promovisanja prilagodljivosti u<br />
preduze}ima; osavremenjivanjem<br />
dru{tava, odnosno razvoj dru{tava u<br />
kojima bi mu{karci i `ene radili pod<br />
jed<strong>na</strong>kim uslovima i s jed<strong>na</strong>kim<br />
odgovornostima, a taj }e se cilj <strong>na</strong>stojati<br />
posti}i otklanjanjem diskrimi<strong>na</strong>cije<br />
me|u polovima te pomirenjem<br />
porodi~nog i poslovnog `ivota.<br />
20 Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
Tempus projekat<br />
Industrijska ekologija i odr`ivi razvoj u visokom<br />
obrazovanju<br />
Dvodnev<strong>na</strong> zavr{<strong>na</strong> konferencija u okviru Tempus projekta<br />
„Razvoj magistarskog programa iz industrijske ekologije<br />
u BiH” odr`a<strong>na</strong> je u Sarajevu, krajem decembra. Sumirani<br />
su rezultati projekta sa aspekta nove uloge i odgovornosti<br />
modernih univerziteta u saradnji sa privredom u postizanju<br />
odr`ivog razvoja. Prezentirano je i nekoliko <strong>na</strong>u~no-stru~nih<br />
radova. Prisustvovali su predstavnici univerziteta, vladinih<br />
institucija, privrednih komora, konsultantskih kompanija,<br />
nevladinih organizacija iz BiH i susjednih zemalja.<br />
Projekat je trajao dvije godine. Razvijen je s glavnim<br />
ciljem da se u<strong>na</strong>prijedi okolinsko obrazovanje in`enjera u<br />
BiH uvo|enjem novog programa postdiplomskog studija<br />
kroz ekonomsko i okolinsko obrazovanje klju~nog osoblja<br />
u industrijskom <strong>sektor</strong>u. Posebno onog koje se bavi<br />
proizvodnjom i kori{tenjem energije i hemijskom industrijom.<br />
Da bi bili osposobljeni da prate procese tranzicije,<br />
ovim kadrovima treba dodatno obrazovanje. Za postizanje<br />
tog cilja va`<strong>na</strong> je priprema visokokvalificiranih i stru~nih<br />
profesio<strong>na</strong>laca, {to }e se posti}i programom postdiplomskog<br />
studija iz industrijske ekologije. Obrazovanje ovog<br />
Na lisabonskom sastanku <strong>na</strong><br />
vrhu 2000. godine odlu~eno je o<br />
usvajanju strategije kojom bi se<br />
olak{alo postizanje pune zaposlenosti<br />
i ja~e kohezije do 2010. godine,<br />
strategije koja bi obuhvatala i postoje}e<br />
inicijative u ovome podru~ju.<br />
Osnovni je cilj evropskih institucija<br />
razvoj Unije kao <strong>na</strong>jkonkurentnije i<br />
<strong>na</strong>jdi<strong>na</strong>mi~nije svjetske ekonomije<br />
zasnovane <strong>na</strong> z<strong>na</strong>nju, koje ostvaruje<br />
odr`ivi ekonomski rast uz osiguranje<br />
ve}eg broja boljih radnih mjesta, te<br />
ve}e socijalne kohezije. Na~el<strong>na</strong><br />
odluka samita konkretizova<strong>na</strong> je u<br />
brojnim dokumentima, a <strong>na</strong>jprije<br />
Evropskom socijalnom agendom. Evropska<br />
socijal<strong>na</strong> agenda je obnovlje<strong>na</strong><br />
2008. godine s osnovnim zada-<br />
}ama razvoja novih prilika za zapo-<br />
{ljavanje, pobolj{anja dostupnosti<br />
socijalnih usluga i ostvarenja <strong>na</strong>~ela<br />
solidarnosti za one grupe stanovni-<br />
{tva <strong>na</strong> koje globalizacijske promjene<br />
uti~u <strong>na</strong>jnegativnije. Planirano<br />
je osnovne zada}e obnovljene Evropske<br />
socijalne agende ostvariti kroz<br />
sedam prioritetnih podru~ja (mladi i<br />
djeca, razvoj novih radnih mjesta i<br />
stru~no usavr{avanje, mobilnost radne<br />
s<strong>na</strong>ge, produ`enje `ivotnog vijeka<br />
i pobolj{anje zdravstvene za{tite,<br />
borba protiv siroma{tva i isklju~enja<br />
odre|enih dru{tvenih skupi<strong>na</strong>, borba<br />
protiv diskrimi<strong>na</strong>cije i promovisanje<br />
ravnopravnosti polova, pristup uslugama<br />
i solidarnost).<br />
Institucije<br />
Unutar Evropske komisije za ovu<br />
politiku zadu`e<strong>na</strong> je Op{ta uprava<br />
za zapo{ljavanje i socijal<strong>na</strong> pitanja,<br />
~iji su prioriteti sljede}a podru~ja:<br />
zapo{ljavanje, usavr{avanje tr`i{ta<br />
rada, socijal<strong>na</strong> kohezija i socijal<strong>na</strong><br />
za{tita, te ravnopravnost polova.<br />
Ekonomski i socijalni odbor kao savjetodavno<br />
tijelo Unije zastupa interese<br />
poslodavaca, sindikata zaposlenika,<br />
interesnih grupa koje se bave tim podru~jem,<br />
te daje mi{ljenje pri dono{enju<br />
propisa koji ga reguli{u. Va`nu ulogu,<br />
tako|er, ima Odbor za zapo{ljavanje i<br />
socijal<strong>na</strong> pitanja Evropskog parlamenta.<br />
Evropska komisija osnovala je i<br />
Evropsku radnu grupu za zapo{ljavanje<br />
koja provodi neovisne a<strong>na</strong>lize<br />
klju~nih pitanja, te defini{e prakti~ne<br />
mjere u skladu sa kojima dr`ave<br />
~lanice Unije mogu provoditi revidiranu<br />
Evropsku strategiju. Odbor za<br />
zapo{ljavanje, osnovan odlukom<br />
Vije}a 2000. godine <strong>na</strong> osnovu ~l.<br />
130. Ugovora o EZ-u, ostvaruje va`nu<br />
ulogu u provo|enju Evropske strategije<br />
zapo{ljavanja i u promovisanju<br />
uskla|enosti izme|u dr`ava ~lanica.<br />
Iste je godine osnovan Odbor za socijalnu<br />
za{titu kao poticaj saradnji<br />
Evropske komisije i dr`ava ~lanica u<br />
osavremenjivanju i usavr{avanju sistema<br />
socijalne za{tite.<br />
U podru~ju socijalnih pitanja va`<strong>na</strong><br />
je uloga strukturnih fondova, prije<br />
svega Evropskog socijalnog fonda, koji<br />
se smatra <strong>na</strong>jva`nijim fi<strong>na</strong>nsijskim<br />
instrumentom potpore socijalnoj politici<br />
<strong>na</strong> nivou Unije. Dugoro~ni su ciljevi<br />
Fonda potpora Evropskoj strategiji<br />
zapo{ljavanja, pojednostavljenje administracije,<br />
te poticanje djelovanja i<br />
saradnje <strong>na</strong> lokalnom nivou. Primjer je<br />
inicijativa EQUAL, usmjere<strong>na</strong> ka borbi<br />
protiv diskrimi<strong>na</strong>cije i neravnopravnosti<br />
zaposlenika i osoba koje tek tra`e<br />
posao. Valja spomenuti i vrijednost socijalnog<br />
dijaloga, koji se smatra <strong>na</strong>jboljim<br />
<strong>na</strong>~inom osavremenjivanja ugovornih<br />
odnosa, prilago|avanja organizacije<br />
rada i razvijanja ravnote`e<br />
izme|u fleksibilnosti i sigurnosti.<br />
Pripremila: Mira IDRIZOVI]<br />
profila dosad nije postojalo u BiH, pa je uvo|enje programa<br />
ovakvog postdiplomskog studija rezultat stvarnih zahtjeva<br />
za specijalistima u toj oblasti.<br />
Projekat je razvijen kao rezultat saradnje ~lanova<br />
Konzorcija (Kraljevski tehnolo{ki institut - KTH [tokholm,<br />
Univerzitet Sarajevo, Univerzitet Tuzla, Sveu~ili{te Mostar,<br />
Politehni~ki univerzitet Katalonija - UPC Barselo<strong>na</strong>,<br />
P/GKFBiH). Osnivanje ovog programa pomogao je EU<br />
Tempus Program.<br />
Cilj projekta postignut je ispunjavanjem sljede}ih glavnih<br />
djelatnosti: razvoj postdiplomskog magistarskog studija iz<br />
industrijske ekologije, koji je usagla{en sa Bolonjskim procesom<br />
i ugra|en u takav koncept studija <strong>na</strong> Ma{inskom<br />
fakultetu Sarajevo; kreiranje centara okolinskih studija <strong>na</strong><br />
partnerskim univerzitetima; usavr{avanje <strong>na</strong>stavnika iz BiH;<br />
disemi<strong>na</strong>cija ({irenje) rezultata projekta kroz semi<strong>na</strong>r koji je<br />
organizirala Komora; aktivnostima Referentnog tima projekta<br />
koji je sudjelovao u kreiranju postdiplomskog studija.<br />
Jedan od zaklju~aka jeste da perspektiva industrijske<br />
ekologije donosi va`ne uvide i metode u proces izgradnje<br />
“odr`ivije” dru{tvene zajednice. Savremeni specijalisti iz<br />
ove oblasti treba da razumiju interakcije izme|u tehnolo{kih,<br />
ekonomskih, dru{tvenih i ekolo{kih sistema i procesa.<br />
Koliko je bila ozbilj<strong>na</strong> ideja za ovakav postdiplomski<br />
studij pokazuje cifra od 22 prijavlje<strong>na</strong> studenta.<br />
Lejla SADIKOVI]<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
21
U~estvovali su predstavnici bh.<br />
institucija <strong>na</strong>dle`ni za pripremu <strong>na</strong>crta<br />
i provedbu vanjskotrgovinske politike,<br />
privatnog <strong>sektor</strong>a, me|u<strong>na</strong>rodnih<br />
organizacija i akademije.<br />
U uvodnom izlaganju Johan Hesse,<br />
<strong>prvi</strong> savjetnik Delegacije Evropske<br />
komisije u BiH i {ef Odjela operacija<br />
za ekonomske reforme i<br />
prirodne resurse, <strong>na</strong>z<strong>na</strong>~io je da je<br />
va`nost projekta u ~injenici da BiH<br />
sada ima vi{e od godine iskustva u<br />
primjeni Centralno-evropskog sporazuma<br />
o slobodnoj trgovini (CEFTA)<br />
sa susjednim zemljama. Istovremeno,<br />
<strong>na</strong> po~etku je primjene prijelaznog<br />
Sporazuma o stabilizaciji i<br />
pridru`ivanju.<br />
- Reforme promovirane prijelaznim<br />
sporazumom i SSP-om doprinijet<br />
}e rastu bh. ekonomije. Neophodni<br />
Evropska unija<br />
Provo|enje adekvatnih<br />
trgovinskih politika<br />
Konferencija “Vanjskotrgovinska politika u BiH - u susret<br />
ulasku u EU i svjetski trgovinski sistem” organizira<strong>na</strong> je u<br />
okviru projekta Evropske unije “Pru`anje podr{ke razvoju<br />
trgovinske politike i ja~anju kapaciteta u BiH”, u saradnji sa<br />
Ministarstvom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH<br />
preduvjet da BiH u<strong>na</strong>prijedi svoj<br />
trgovinski u~i<strong>na</strong>k i kapacitete za<br />
efikasno u~estvovanje u regio<strong>na</strong>lnoj i<br />
multilateralnoj trgovini jeste osiguranje<br />
definiranja i provo|enja adekvatnih<br />
trgovinskih politika.<br />
Uvjeren sam da je EU trgovinski<br />
projekt Ministarstvo vanjske trgovine<br />
i ekonomskih odnosa podr`alo u<br />
<strong>na</strong>predovanju prema ispunjenju ovih<br />
preduvjeta, kazao je Hesse.<br />
Evropska unija }e dodijeliti vi{e<br />
od pet milio<strong>na</strong> eura pomo}i u ovoj<br />
oblasti kao “s<strong>na</strong>`an indikator spremnosti<br />
da i dalje ja~a integraciju bh.<br />
trgovine u EU”.<br />
- Na{ cilj je da svim kapacitetima<br />
za{titimo doma}e proizvo|a~e od<br />
sve ja~e konkurencije. Intenzivno<br />
smo radili <strong>na</strong> ja~anju svojih kapaciteta<br />
vezanih za za{titu trgovinskih<br />
mjera u okviru ovog projekta - rekao<br />
je Vilim Primorac, zamjenik ministra<br />
vanjske trgovine i ekonomskih odnosa<br />
BiH.<br />
Istakao je da je EU TPP projekt<br />
pomogao gotovo svim <strong>sektor</strong>ima u<br />
Ministarstvu u izazovima u pregovorima<br />
sa EU i Svjetskom trgovinskom<br />
organizacijom, kao i u primjeni<br />
CEFTA-e.<br />
Prezentacija Osma<strong>na</strong> Top~agi}a,<br />
direktora Direkcije za evropske integracije<br />
BiH, odnosila se <strong>na</strong> razvoj bh.<br />
vanjskotrgovinske politike u kontekstu<br />
SSP-a i Prijelaznog sporazuma.<br />
Informirao je o mjerama koje je<br />
poduzelo Vije}e ministara BiH kako bi<br />
ispunilo zacrta<strong>na</strong> tri prioriteta proiza{la<br />
iz SSP-a i Prijelaznog sporazuma.<br />
Prvi prioritet je uspostava zone<br />
slobodne trgovine <strong>na</strong>jkasnije do 01.<br />
jula 2013. godine. Drugi je osnivanje<br />
Prijelaznog komiteta zadu`enog za<br />
<strong>na</strong>dzor i pra}enje primjene Prijelaznog<br />
sporazuma, dok je tre}i postepeno<br />
uskla|ivanje postoje}e i budu-<br />
}e legislative sa evropskom pravnom<br />
ste~evinom.<br />
A<strong>na</strong>lizu procesa pristupanja<br />
predstavio je Istvan Major, predsjednik<br />
Radne grupe za pristupanje BiH<br />
Svjetskoj trgovinskoj organizaciji.<br />
Pozdravio je <strong>na</strong>predak koji je BiH ostvarila,<br />
pogotovo u multilateralnom<br />
segmentu pregovora. Iako u nekim<br />
oblastima, poput vanjske trgovine,<br />
novih carinskih zako<strong>na</strong>, provo|enja<br />
za{tite prava intelektualne svojine,<br />
ima jo{ prostora za <strong>na</strong>predovanje.<br />
Pozvao je bh. vlasti da iskoriste<br />
otvorenu mogu}nost i ubrzaju proces<br />
bilateralnih pregovora kako bi se<br />
dovr{io cijeli proces pristupanja.<br />
- Uz dobre <strong>na</strong>pore i adekvatnu<br />
odlu~nost, do kraja 2009. godine<br />
va{a zemlja mogla bi postati ~lanicom<br />
Svjetske trgovinske organizacije<br />
- zaklju~io je Major.<br />
EU je za provedbu ovog projekta<br />
osigurala 1.457.653 eura.<br />
22 Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine
[efovi dr`ava i vlada Evropske<br />
unije odobrili su plan Evropske<br />
komisije o izdvajanju 200 milijardi<br />
eura za spre~avanje<br />
posljedica te{ke ekonomske<br />
krize koja se iz SAD<br />
pro{irila i <strong>na</strong> Evropu.<br />
Prihva}eno je da fi<strong>na</strong>nsijska<br />
podr{ka bude<br />
1,5 odsto bruto doma}eg<br />
proizvoda EU.<br />
Rije~ je o planu utvr|ivanja<br />
zajedni~kih<br />
smjernica za sve ~lanice<br />
Unije, koje }e potom provo|enje<br />
pla<strong>na</strong> prilagoditi<br />
sopstvenim potrebama.<br />
Iz bud`eta EU bi}e izdvojeno<br />
30, a 170 milijardi eura }e<br />
sopstvenim sredstvima, uklju~uju}i<br />
smanjenje poreza <strong>na</strong> dodatu vrijednost,<br />
~lanice Unije ulo`iti u oporavak<br />
privrede i stabilizaciju blokiranih<br />
fi<strong>na</strong>nsijsko-bankarskih transakcija i<br />
kreditiranja, pogotovo malih i srednjih<br />
preduze}a i potro{nje.<br />
Njema~ka se dosad protivila<br />
tome da se planom predvidi pove}anje<br />
bud`etskog deficita i smanjenje<br />
poreza <strong>na</strong> dodatu vrijednost, <strong>na</strong><br />
~emu su insistirale Velika Britanija i<br />
Francuska.<br />
Vlada u Berlinu je poslije dugogodi{njih<br />
strukturnih reformi i socijalnih<br />
mjera “stezanja kai{a” vratila<br />
bud`etsku ravnote`u i nije bila<br />
sprem<strong>na</strong> ni <strong>na</strong> plan sa “zajedni~kom<br />
blagajnom” EU. Niti za probijanje<br />
bud`etskih rashoda, uz pad poreskih<br />
prihoda.<br />
Kompromis je <strong>na</strong>|en jer su ostale<br />
~lanice Unije donekle popustile u<br />
zahtjevima da se, bez obzira, <strong>na</strong><br />
privremeno popu{tanje bud`etskofi<strong>na</strong>nsijskih<br />
stega, hitno primijene<br />
mjere za spre~avanje daljeg uru{avanja<br />
ekonomskog rasta.<br />
Smjernice ~lanicama Unije<br />
Ulaganja u oporavak privrede<br />
Iz bud`eta EU bi}e izdvojeno 30, dok }e 170 milijardi eura sopstvenim<br />
sredstvima, uklju~uju}i smanjenje poreza <strong>na</strong> dodatu vrijednost,<br />
~lanice Unije ulo`iti u oporavak privrede i stabilizaciju<br />
blokiranih fi<strong>na</strong>nsijsko-bankarskih transakcija i kreditiranja<br />
Usvojen evropski bud`et<br />
Evropska komisija je predlo`enim<br />
planom dopustila da se “privremeno”,<br />
s ciljemu sre|ivanja fi<strong>na</strong>nsijskih<br />
tokova, spre~avanja pada<br />
ekonomskog rasta i prijetnje socijalnim<br />
nemirima, dopusti i “probijanje”<br />
strogih ograni~enja za bud`etski<br />
deficit, javni dug i nivo inflacije,<br />
<strong>na</strong>ro~ito za zemlje u zoni eura.<br />
Donese<strong>na</strong> je i odluka da se zemljama<br />
koje zapadnu u te`e fi<strong>na</strong>nsijske<br />
te{ko}e pove}a mogu}a<br />
podr{ka iz bud`eta EU, pojedi<strong>na</strong>~no,<br />
sa 12,5 <strong>na</strong> 25 milijardi<br />
eura.<br />
Naporima za stabilizaciju<br />
je doprinijela i Evropska<br />
central<strong>na</strong> banka prepoloviv{i<br />
u kratkom roku referentnu<br />
kamatnu stopu.<br />
Pad potro{nje u Evropi<br />
izazvao je i vidljivo smanjivanje<br />
inflacije.<br />
Evropska central<strong>na</strong> banka,<br />
koja je odlu~<strong>na</strong> u borbi protiv<br />
inflacije, smanjila je osnovne kamate,<br />
~ime je dala svoj doprinos<br />
jeftino}i kapitala i investicijama.<br />
116 milijardi eura rashoda<br />
Evropski parlament usvojio je bud`et za 2009. koji predvi|a 116,09<br />
milijardi eura rashoda, uklju~uju}i i izdatak za pomo} poljoprivrednicima<br />
zemalja u razvoju.<br />
Predvi|eno je da 45 odsto rashoda, odnosno 52,5 milijardi eura ode<br />
<strong>na</strong> zajedni~ku poljoprivrednu politiku, razvoj sela i za{titu `ivotne sredine.<br />
Prihodi su 133,7 milijardi eura, koliko }e se zemlje ~lanice obavezati da<br />
prilo`e u bud`et. To je <strong>na</strong> nivou 1,03 odsto bruto doma}eg proizvoda<br />
Evropske unije.<br />
Bud`etski prihodi za 2008. godinu bili su oko 129 milijardi eura, rashodi<br />
oko 120 milijardi eura.<br />
Ministri 27 zemalja ~lanica su se dogovorili o deblokiranju oko milijardu<br />
eura pomo}i za poljoprivrednike siroma{nih zemalja. Taj iznos }e biti<br />
ispla}en tokom tri godine.<br />
Prva isplata je 2008. u iznosu od 262 milio<strong>na</strong> eura, druga }e od 568<br />
milio<strong>na</strong> eura bit ispla}e<strong>na</strong> u 2009. godini. Za 2010. godinu predvi|e<strong>na</strong> je<br />
isplata 180 milio<strong>na</strong> eura.<br />
Tim sredstvima EU `eli da pomogne zemljama u razvoju da pove}aju<br />
poljoprivrednu proizvodnju, jer }e im omogu}iti da kupuju sjeme i |ubrivo.<br />
Glasnik Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine<br />
23