ZAPOŠLJAVANJE OSOBA SA INVALIDITETOM U SRBIJI Moguænosti i izazovi
Preuzmite ovde - Centar za samostalni Život osoba sa invaliditetom ...
Preuzmite ovde - Centar za samostalni Život osoba sa invaliditetom ...
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
istrazivanja<br />
Najzastupljeniji oblici invaliditeta u uzorku su: deèja i cerebralna paraliza, ošteæenja<br />
vida, ošteæenja sluha i neuromišiæne bolesti. Brojna je i grupa „ostalo“ u koju su<br />
svrstane osobe sa invaliditetom koje imaju tzv. „kombinovane smetnje“, odnosno koji<br />
su u odgovoru na ovo pitanje naveli više od jednog modaliteta i kod kojih su prisutne<br />
raznovrsne dijagnoze (telesna i senzorna ošteæenja, naprimer ili, telesna ošteæenja i<br />
ometenost u intelektualnom razvoju).<br />
Najveæi broj anketiranih nezaposlenih OSI (50,8%) ima invaliditet od roðenja, ili duži<br />
niz godina (18,5% više od 20 godina)<br />
Na tržištu rada veoma je izraženo prisustvo osoba sa dugotrajnim<br />
invaliditetom. Samo 10% nezaposlenih osoba ima invaliditet koji nije<br />
prisutan duže od 10 godina.<br />
Osobe sa invaliditetom od roðenja, najèešæe su osobe obolele od cerebralne i deèje<br />
paralize, ošteæenog vida ili sluha, idu u specijalne škole koje obrazuju za odreðene<br />
profile zanimanja.Takva vrsta obrazovanja po pravilu nema prohodnost na tržištu jer<br />
su èesto u pitanju suficitarna i tehnološki prevaziðena zanimanja. Osobe kod kojih<br />
invaliditet nastaje na starijem uzrastu, veæ su stekle odreðeno obrazovanje a veæina je<br />
imala zasnovan radni odnos.<br />
Period nastanka invaliditeta utice na obrazovanje, zanimanje i specificne<br />
potrebe u profesionalnoj rehabilitaciji.<br />
Pri profesionalnoj rehabilitaciji treba voditi raèuna o nastanku invalidnosti. Starije<br />
osobe, kod kojih invalidnost, najèešæe nastaje posle povreda, imaju veæ odreðenu<br />
profesiju i radno iskustvo. i bili su u radnom odnosu i njihove potrebe se najèešæe<br />
odnose na prilagoðavanje radnog mesta ili nalaženja posla koji odgovara njihovim<br />
preostalim sposobnostima. Kod osoba koji imaju posledice invalidnosti od roðenja,<br />
pogotovo ako su išle u tzv. specijalne škole, prethodna školska sprema utièe na izbor<br />
zanimanja koja, èesto, ne odgovaraju potrebama otvorenog tržišta rada i za njih je<br />
neophodan individualizovan plan zapošljavanja.<br />
Tabela 3 - Da li je neka komisija verifikovala<br />
invaliditet<br />
Invalidska komisija PIO<br />
Zdravstvene komisije<br />
Invalidska koisija CSR<br />
Vojna invalidska komisija<br />
Komisija za kategorizaciju<br />
Bez verifikacije komisije<br />
Bez odgovora<br />
Ukupno<br />
Broj %<br />
77 62.1<br />
9 7.3<br />
6 4.8<br />
4 3.2<br />
4 3.2<br />
17 13.7<br />
7 5.7<br />
124 100.0<br />
Treæi bitan aspekt u razumevanju<br />
„specifiène situacije“ OSI na tržištu<br />
rada je „procena invalidnosti“,<br />
odnosno verifikacija ošteæenja i<br />
ogranièenja i procena radnih<br />
sposobnosti i usmeravanje na<br />
„odgovarajuæe poslove, zanimanja<br />
i radna mesta“. U ovom istraživanju<br />
opredelili smo se da preko<br />
p o d a t a k a o „ v e r i f i k a c i j i<br />
invalidnosti“ posredno analiziramo<br />
i postupak „procene radnih<br />
kapaciteta“ osoba sa invaliditetom.<br />
35