GDJE JE PRAVA CRKVA?
GDJE JE PRAVA CRKVA? GDJE JE PRAVA CRKVA? - Srpski Glas
GDJE JE PRAVA CRKVA? GDJE JE PRAVA CRKVA? - Srpski Glas
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>GD<strong>JE</strong></strong> <strong>JE</strong> <strong>PRAVA</strong> <strong>CRKVA</strong>?<br />
Mr. Herbert W. Armstrong<br />
Isus Hristos je rekao, "Podignu}u moju crkvu". On nije reka "Crkve", "Sekte", On<br />
je rekao da vrata pakla ne}e je nadvladati. Negdje ta orginalna prava Crkva postoji<br />
dans. Ali gdje? Koja? [ta je Crkva? Za{to jena? Ovde je otkrivena prava istina.<br />
Kakva su to sva povodom crkve pitanja-koja se vas ti~u? Gdje je orginalna prava<br />
Crkva koju je Isus Hristos osnovao-jednu koju `ivi Isus Hristos vodi jo{ danas? Ovo<br />
je pitanje koje je mene mu~ilo, u 1926, i u po~etku 1927. Odrastao sam, kao mnogi<br />
od na{ih ~itaoca, u jednoj po{tovanoj od starih Protestanskih naziva. Od djetinjstva<br />
sam vo|en u Nedjeljnu {kolu i crkvu, Re~eno mi je da sam "spa{n" da podpuno<br />
imam "pravo po ~lanstvu poroda" u crkvi. Nisam mnogo znao u {ta moja Crkva<br />
vjeruje-sje}am se da se nisam mnogo ni brinuo o tome.<br />
Ali oko 18 godina starosti izgubio sam podpuno interesovanje, i rijatk sam odlazio<br />
poslije toga. Po zavr{etku {kole po~eo sam raditi kao oglasiva~ u novinama. Bio sam<br />
ambiciozan. Tra`io Sam polo`aj. Radio sam te{ko, u~ia sam mnogo da bi pobolj{ao<br />
svoju sposobnost, gonio sam sebe bezumorno preme tom `eljnom polozaju. Onda,<br />
poslije op{te nacionalne dipresije koja je bile izvan moje kontrole uni{tila mi je dva<br />
puta moju struku koju sam zapo~eo, bio sam prinu|en zbog gnjeva u jedno<br />
neprekidno prou~avanje Biblije po prvi put u mom `ivotu. [ta se Biblije ticalo,<br />
stalno sam govorio, "ja ne mogu da razumijem Bibliju".<br />
Neobi~no-stalno sam tra`io razumjevanje-ali o drugim stvarima. Biblija mi je<br />
izgledala suvi{e suoparna, tupa, mrtva knjiga koju niko ne mo`e razumjeti.<br />
Predpostavljao sam, svakako, da su sve crkve stekle sva svoja vjerovanja, nauku i<br />
obi~aje kroz Bibliju-ali onda, nisam imao interesovanja za religiju.<br />
Ali na pokon, u ranom dolasku 1926, bio sam izazvan! Bio sam dvostruko<br />
izazvan! Moja `ena izabrala je "vjerski fanatizam" to jest, izgledalo je meni<br />
fanatizam: One je govorila kako je na{la u Bibliji-ali ja sam znao mnogo dobro da je<br />
nemogu}e, po{to je to jedno vjerovanje i izvr{enje sasvim opre~no crkvama. "sve ove<br />
crkve ne mogu biti pogre{ne", rekao sam. "One imaju svoju nauku iz Biblije i taj<br />
fanatizam je opre~an onome {ta vas u~e".<br />
"Dobro, mo`da oni u~e opre~no Bibliji, onda", nastojala je moja `ena, "to sam ja<br />
na{la u Bibliji"!<br />
Rasprava nije uspjela. Ona je rekla da ako ja njoj mogu da poka`em gdje Biblija<br />
u~i druk~ije, ona }e onda odustati, ali ne druk~ije. U isto vrijeme snaja me je<br />
izazvala povodom teorije evelucije.<br />
Ja nikad nisam u~io evoluciju u {koli ili gimnaziji. Ona je rekla da sam prosto<br />
tup ako ne vjerujem u evoluciju! Ovo je duboko ubolo moj ponos! Ja tupan? Kakva<br />
uvreda!<br />
"Dobro", odgovorio sam, "Ja }u prou~iti evoluciju u detalje, i ako si neta~na, kao<br />
{ta znam da jesi, ja }u ti dokazati, i nagna}u te da proguta{ te svoje rije~i".<br />
DOKAZ DA BOG POSTOJI<br />
Stalno sam vjerovao u Boga-i ako sam malo znao o njemu, nikada se nisam<br />
brinuo o “vjeri”.<br />
Svakako, nikada nisam ni ulazio u dubinu pitanja da bi dokazao da Bog postoji, i<br />
da li je evolucija istinita. Manjina nikad nije. Uzeo sam Boga olako, ali sam smatrao<br />
ipak da je evolucija la na teorija.<br />
Skorom svi koji vjeruju u Boga ili evoluciju prihvatili su svoje vjerovanje bez dokaza!<br />
Ali to za mene nije vi e bilo dovoljno! To je postalo skorom -dan-i-no prou avanje<br />
Biblije, i u-dubljinu istra ivanje kroz knjige evolucije, geologije, paleontologije,<br />
biologije, fizike. Bid sam udubljen u<br />
zapise Darvina (Darwin), Hekela (Haeckel), Hakslia (Huxley), Vogta (Vogt),<br />
amberlina (Cha mberlin). Istra ivao sam i radioaktivnost. Koja potvr uje da nije<br />
1
ilo u pro loj vje nosti materije, ve stvaranje. Prou avao sam stvaranje u Prvoj<br />
Knjigi Mojsijevoj. To je bilo est mjeseci neumorno istra ivanje, koje je zahtjevalo<br />
u enje ak do 1 i1i 2 asa u jutro. Ali na kraju sam dokazao postojanje Boga, i<br />
nepogre ivo nadahnu e Biblije; i tako sam pobio teoriju evolucije, i prisilio sam<br />
snaju da "proguta svoje rije i"!<br />
Ali u raspravi sa mojom enom, izgubio sam! Ona je bila u pravu, a ja sam bio<br />
kriv. To je bila najve a pilula koju sam ikad progutao. Vidi , to samo ne zna i<br />
prizhati da sam kriv. To je suvi e<br />
te ko za ljudski um i ponos. Ali sad sam uvidio kako sam pogre an bio, ne samo<br />
to sam vjerovao kroz predpostavku, ve to sam radio i to sam bio. Smatrao<br />
sam da sam prili no bio dobar! Ljudski um tako stalno misli. Nau io sam da<br />
ljudska priroda je prosto lo a i nevaljala.<br />
Odmah sam po eo razmi ljati, "Ako ja prihvatim Biblisku nauku, i po nem<br />
ivjeti po njoj-ako priznam Hrista, preokrenem se, ivim Hri anskim ivotom,<br />
to e moje biv e profesionalno dru tvo i drugovi da ka u"? U mom umu, zna ilo<br />
je napustiti ih sviju-za uvjek!<br />
To zna i preokret! I to je ne to to ne vjerujem da se dogodilo u stvari, i<br />
podpunosti, bez unutra nje borbe. To se nije desilo samnom u mom slu aju. To<br />
zna i predati se! To zna i odustati od svega onoga to je moje srce elelo-moju<br />
ivotnu namjeru. To zna i napustiti put mog sada njeg ivota-jedan podpuni<br />
zaokretaj. U stvari to zna i odbaciti moga krivog boga, i ako nisam vidio to<br />
tako tada. To zna i bezuslovnu kapitulaciju Bogu. To zna i uzeti moj ivot i dati<br />
ga Bogu! Na kraju tako sam i u inio!<br />
Ali sada sam se suo io sa novim zahtjevom! U ovom napetom u enju, doznao<br />
sam da "sve ove crkve" mogu pogresiti. Prona ao sam, nadalje po to sam znao u<br />
kakvoj sam crkvi odgojen i vjerovao, to je sve- bilo opre no Bibliji.<br />
<strong>GD<strong>JE</strong></strong> <strong>JE</strong> <strong>PRAVA</strong> <strong>CRKVA</strong>?<br />
Sad dolazi pitanje, gdje je prava Crkva-jedna koju je Isus Hristos osnovao-onu<br />
koju on vodi danas-jedna koja vr i njegovu du nost-jedna koju je on rekao da je<br />
ne e nikad napustiti i zaboraviti. Bio sam mnogo razo aran! To je bila skorom<br />
ozljeda za est mjeseci.<br />
Kad sam pro itao Rimljanima 6:23, zagledao sam se u taj zapis moje Biblije u<br />
okiranom, nevjerojatnom nevjerovanju: Ono kaze, "Jer je plata za grijeh smrt; a<br />
dar Bo i je ivot vje ni u Isusu Hristu Gospodu na em". Stalno sam vjerovao da<br />
plata koju zaradimo za grijeh jeste ba suprotno smrti. U en sam da kad mi<br />
dobijemo platu za grijeh jeste vje ni ivot-u paklenom ognju! Ovaj stih nam govori<br />
da je vje ni ivot ne to to samo mo emo primiti kao dar od Boga.<br />
Ali NE! Svakako ne! Mi ve imamo vje ni ivot-tako sam bar mislijo-mi smo<br />
besmrtne du e! Shvatio sam da mnogi teolozi tuma e taj stih-to jest, oni stavljaju<br />
druk ije tuma enje u njega. Oni mjenjaju zna aj tih rije i da ih prilagode svome<br />
vjerovanju umjesto da dozvale Bo ijim Rije ima da im promjenu vjerovanje u<br />
skladu sa Bo ijom istinom. Oni proizvode novi zna aj rije i smrt. Oni ozna avaju<br />
smrt kao zna aj- "odvajanje od Boga".<br />
Razmotri ovaj stih ponove. Na jednu ruku, za grijeh, mi umiremo. Na drugu<br />
ruku, opre no toj kazni jeste vje ni ivot. Sada, to je prosto jasno, ako vje ni<br />
ivot je prava opre nost smrti, onda, smrt ne ma e zna iti vje ni ivot!<br />
To je bio ok da u mnogim-ako ne u ve ini-predavanje Isusa Hrista u Novom<br />
Zavjetu Crkve sada u e sasvim opre no, i slijede opre ne obi aje i poslove. To je<br />
bilo zbunjeno. Moja glava se vrtjala.<br />
Ali tu je to, eto na prnstom jeziku. Pro itao sam da du a mo e umrijeti! "Koja<br />
du a zgrije i ona e i poginuti": (Jezek.18:4,20). Bilo je va no da se istakne dva<br />
puta. Onda su moje zapanjuju e o i pro itale, u Otkrivenju 16:3, "I svaka du a<br />
iva, umrije u moru". To nam ka e da du e mogu umrijeti. Onda sam vidi gdje<br />
Isus ka e da se du a ma e uni titi! Ali, "…nego se bojte onoga koji mo e i du u i<br />
tijelo poguoiti u paklu (gehena)" (Mat 10:28).<br />
2
To je po elo izoledati da su crkve neta ne, poslije svega! Ali zar Isus Hristos nije<br />
osnovao svoju crkvu? Svakako da jeste, i prona ao sam gdje je On rekao da vrata<br />
paklena ne e je pobjediti -nemo e da se uni ti! Prona ao sam gdje je Isus Hristos<br />
rekao da je ne e nikad napustiti i ostaviti-gdje e on stalno biti "u sredini" nje.<br />
Prona ao sam da je On glava Crkve! Isus Hristos vaskrsnuo je iz mrtvije. On je<br />
stalno iv.<br />
Onda gdje je ta Crkva koju On uva, upravlja, i upotrebljava? Bio sam smeten.<br />
Ali sam produ io sa istra ivanjem. Produ io sam sa naukom. Prona ao sam ovo<br />
otkri e nova-meni-istinu mnogo za aranu i zainteresovanu te nju u mome ivotu.<br />
To je bilo kao da sam na ao grudu zlata-sad bogat-samo ovo je bilo duhovno<br />
bogastvo. Ali nisam doznao gdje, i koja, je samo jedna prava Crkva koju je Hristos<br />
osnovao za prili no dugo vremena. Doznao sam da je Isus izabrao svoje u enike,<br />
koji su postali temelj Crkve, da su se odvojili od ovoga svijeta i "ostali odvojeni" (2<br />
Kori. 6:17-18). Tako er Isus je rekao Bogu svome Ocu da se On ak ne moli za svi<br />
jet (Jov. 17:9). U Mateju 24:1-3, On je govorio o kraju ovoga vijeke. Prona ao sam<br />
da rije i zapisane u Bibliji ka u "ovaj vra i svijet".<br />
U dolaze em vremenu shvatio sam da kroz svijet, specialno ovaj 20-ti vijek,<br />
postignut je veliki napredak, i jo je uvjek pro e en skroz na skroz sa neopisljivim<br />
zlom. I to zlo se umno ava. Za to ovo ovakvo udnovato zlo?<br />
Nisam shvatio namjeru Crkve-razlog za to ju je Hristos i osnovao-dokle god<br />
nisam nau io istinu samog stvaranja svijeta.<br />
KO I<br />
TA <strong>JE</strong> BOG?<br />
Trebao sam nau iti, prvo, ne samo dokaz da li Bag postoji, nego ko, i ta je Bog.<br />
Mnoge Crkve tradicionalnog Hri anstva vjeruju da je Bog trojstvo-Bog u tri osobe.<br />
Judejska vjera vjeruje da je Bog jedan-jedna osoba. Neki vjeruju do je Bog<br />
jednostavno "Na elo"-ili dobro ne to u svakom ivom bi u.<br />
Ali ja sam prona ao da Bog otkriva sebe kroz Bibliju. U Jovanu 1:1-5, mi itamo<br />
o "Rije i". Stih 14 ka e do je Rije pretvorila se u tijelo i pastao Isus Hristos. Rije<br />
je bila sa Bogom, i Rije je bila Bog. Koko to me e biti? To je recimo kao, aka je bio<br />
Jovan, i Jovan je bio so Smitom, i Jovan je bi Smit. Jovan mo e biti Smitov sin, i<br />
Smit je familije ime-prezime.<br />
Nau io sam da u Prvoj Knjigi Mojsijevoj 1:1 je otkriveno do je Bog stvorio Nebo i<br />
zemlju. Ali Mojsija je zapisao te rije i. I Engleska rije "Bog" prevedena sa<br />
Jevrejskog ELOHIM kako je to Mojsija zapisao. Elohim je rije mnn ine-vi e nego<br />
jedna osoba. U stihu 25-om, ista glove, Elohim je rakao: "Da na inimo ovjeka po<br />
svom obli ju, kao to smo mi". Rije Bog, onda, je ime familije. Bo ije familije. I<br />
krave su stvorene po vrstama njihovijem (stih 25) ali ovjek je stvoren po Bo ijem<br />
obli ju.<br />
U Novom Zavjetu mi u imo da je Bn iji Duh u nama svjedo i na emu duhu do<br />
smo mi duhovno za eti sinovi Bo i. Isus je sin Bo i, i Crkva treba da se uda za<br />
njega (Mat. 25:1-13; Otk. 19:7). Onda Bog je u stvari familija,. kroz koju, kroz<br />
Hrista, mi se mo emo roditi. U Rimljanima 8:29, zapisano je da je Isus bio<br />
prvoro eni me u mnogom bra om. On je ro en pravi Bog "sa vaskrsenjem iz<br />
mrtvih" (Rim 1:4).<br />
Po to je prvi ovjek, Adam, bio obli ja Bozijeg, da 1i je mogu e do bi i on bio<br />
Bog?<br />
TO <strong>JE</strong><br />
OV<strong>JE</strong>K?<br />
Bog je sastavljen od Duha-On je duh (Jov. 4:24). Ali ovjek je napravljen od<br />
praha zemaljskoga (2. Moj. 2:7). I Bog dunu mu u nos duh ivota i ovjek (prah)<br />
posta du a-prah zema ljski postala je du a. ovjek je dobio privremeni boravak,<br />
odr an u ivotu sa disanjem vazduha, i cirkulacijom krvi-i stalno snabdjeven<br />
hranom i vodom iz zemlje. Ali Bog nam je prikazan kao besmrtan-imaju i sam po<br />
sebi prio eni ivot.<br />
3
ak vidimo da je Bog ponudio Adamu vje ni ivot, kroz. "Drvo ivota" u vrtu<br />
Edemskom. Ali Bo ija nije bila namjera da dade ovaj nasljedni besmrtni ivot<br />
ovjeku osim i dok ovjek ne primi isti sveti, pravedni duhovni prefektni karakter<br />
Boga. I ovo je ovjek trebao sam da izabere-ina e to ne bi bio pravedan karakter.<br />
Drugo specijalno simboli no drvo bilo je "poznanje dobra i zla". Bog je rekao Adamu<br />
da ne jede sa tog drveta, jer e umrijeti. To je bila stoga drvo smrti. Ali drvo ivota<br />
tako er je bilo drvo znanja-to jest, duhovnog znanja kao dato od Boga. Kada je<br />
Adam izabrao drvo smrti, on je uzeo na sebe znanje dobra i zla.<br />
Dozvoli mi do razjasnim sa ovim ciljem da i drugi zapisi otkrivaju da je Bog<br />
stvorio ovjeka sa ljudskim duhom. Jova, 32:8 ka e, "Ali je duh u ljudima" a stih<br />
18 ka e ovaj duh u ovjeku prisiljava ga-predla e, varni a, pogani. 1. Kor. 2:11<br />
ka e, "Jer ko od ljudi zna to je u ovjeku osim duha ovje ijeg koji je u njemu”.<br />
ovjek se sav tvar-ne duh. Du a je tvar iz zemlje. Ali tu ima duh u toj du i, ipak<br />
samo ljudska du a. Ova du a dava silu intelegencije ljudskom mozgu. Da<br />
razjasnim malo bolje na ovom mjestu, skora nje prou avanje mozga pokazalo je da<br />
je ljudski mozak sli an mozgu ivatinja. Ali ivotinjski mozak radi po instiktu, ne<br />
mo e misliti, razmi ljati, planirati, izmi ljati kao to ovjek mo e. ivotinjski<br />
mozak na zna to je dobro a to je zlo-ne mo e da u iva muziku, umjetnost i<br />
literaturu. Ljudska du a dodava du evnost ovje ijem mozgu.<br />
Onda, za to, je Bog stavio ljudski duh u ljude, a ne u ivotinje? Odgovor je jedna<br />
dalekose na istina! Ljudski duh u ovjeku jeste jedna vrijednost ljudskog<br />
ivota-po to je to jedini na in sa kojim ivo bi e mo e biti ujedinjeno s Bogom.<br />
Po pokajanju i vjeri onih pozvanih od Boga mogu biti za eti od Boga, biti ro eni<br />
kao djeca Bo ija-isti Bog-dio Bo ije familije. Bo i sveti Duh mo e tako ujediniti se<br />
sa ljudskim duhom.<br />
Tako, kao u Rimljanima 8:16, Bo i duh svjedo i na emu duhu da smo djeca<br />
Bo ija-sada za eti od Boga i biti ro eni na vaskrseniju kao duhovna bi a. Kako je<br />
Bog poslije i otkrijo u ovoj napetoj umno-otvorenoj nauki njegovih rije i, ljudska<br />
Familija, otpo eta sa Adamom bila je, potencialno, Bo ija familija kroz koju je Bog<br />
imao namjeru da se prerodi. I ljudski preporo aj jeste prava vrsta Bo ijeg svetog<br />
preporo aja. Ali objava ovog znanja bilo je previ e duboko za gre ne i<br />
Sotonu-zavedenu razumnost da obuhvati-izuzev onih koje Bog pozove i oni koji su<br />
od njega za eti kroz njegov Duh sveti. Ova ogromna istina vodi u razumjevanje<br />
za to e nam Crkva, i koja je jedna prava Crkva Bo ija: Sad da se vratimo u vrt<br />
Edemski i osnivanje ovoga svijeta.<br />
STVARAN<strong>JE</strong> SVI<strong>JE</strong>TA<br />
Prvo ivo bi e, ovjek Adam, zaveden je od svoje ene Eve na neposlu nost<br />
Bogu, i odbacio je drvo ivota. To Drvo ivota bilo bi ga ujedinilo sa Bogom. Ali po<br />
njegovoj odluci, Bog je zatvorio drvo ivota od Adama i njegove familije-sve dok Bog<br />
nije poslao Isusa Hrista, drugog Adama, da omogu i ujedinjenje ljudi s Bogom. U<br />
stvari namjera Crkve Bo ije jeste da ujedini ljudesa Bogom.<br />
Vjeruju i Sotoni.. On je rekao da ona ne e umrijeti-da je ona besmrtna du a.<br />
Ona je to povjerovala, i njena djeca vjeruju u to la od tada. Adam se pridru io<br />
njenoj odluki svojevoljnoo-znanja dobra i zla, ra e nago Bogom-odkrivenog<br />
znanja-slu aju i ljudski duh ra e nego primiti i biti vo en sa Bo im svetim<br />
Duhom.<br />
Razjasniti drugim na inom, oni su bili ukra eni od Sotone, i slijedili su put<br />
ivota, znanja i razumjevanja kradice ra e nego njihovog mogu eg Oca, koga nisu<br />
poslu ali. Ali-Bo ija namjera ostaje: Bog e odkupiti svoju mogu u Familiju. Ali<br />
od tada ljudska familija u Adamu je izabrala put grijeha i po to je grijeh donio na<br />
njih patnju, brigu, tugu i smrt, Bog je zatvorio drvo ivota, da oni nisu u stanju<br />
ste i vje ni ivot kroz bol, patnju, mizeriju i nevolju. Vje ni ivot bi, kroz Hrista,<br />
bio omogu en za sve one koji bi izabrali pravi izbor, kroz drugog Ada ma.<br />
Tako, bilo je onda odre eno, na tom osnivanju ovog sada njeg ljudskog svijeta i<br />
civilizacije (Otk 13:8), da Hristos, "Jagnje Bo ije", treba da do e i da se rtvuje da<br />
4
otkupi izgubljene. Na istom osnivanju ovog svijeta koji je odpo eo sa Adamom, bilo<br />
je odre eno da "I kao to je ljudima odre eno jednom da umru, a po tom sud"<br />
(Jeer. 9:27). Ali kako ovjek mo e biti osu en kad on umre?<br />
Ovo je opisano u 1. Korin anima 15:22-24, "Jer ako po Adamu svi umiru, tako<br />
e mo po Hristu svi o ivjeti"-u vaskrsnu u. Ovo je pisano u Otkrivenju 20:11-12<br />
kao veliki bijeli prestol. "Knjiga ivota" je otvorena na sudu. Oni prona eni krivima,<br />
kao svi to su, u i e da Hristos drugi Adam je do ao i platio za njihovu smrt<br />
umjesto njih. I onda ako se pokaju, drvo ivota bite im otvoreno. Oni e biti za eti<br />
i onda se roditi kao sinovi Bo i, obra eni u Bo iju familiju. Ipak, u me uvremenu<br />
svi umiru i ostaju mrtvi do vaskrsenja.<br />
DRUGI ADAM<br />
U Bo ijem dospjelom vremenu, nekih 4.000 godina poslije Adamovog grijeha i<br />
osnivanja ovoga svijeta, Bog je poslao svoga sina, Isusa, ro enog od Marije, za etog<br />
od Baga. On je do ao kao drugi Adam. Ne kao prvi Adam,on je izabrao drvo ivota.<br />
Isus se rodio od svetog Duha Bo ijeg. On je bio ispunjen, bez mjere, Bo im<br />
Duhom. On je imao najbli u vezu sa Bogom koju je prvi Adam odbacio. On je bio<br />
za et i ljudski ro en od Boga. On je rekao "Ja dr im zapovjesti Oca mojega" (Jov<br />
15:10), koje je prvi Adam odbacio i izabrao umjesto svoje vlastito ljudsko dobro, kao<br />
i zlo. Tako je Isus izabrao drvo ivota. Isus je rekao, "sazida u crkvu svoju" (Mat.<br />
16:18). Ovo je prvo mjesto u Bibliji gdje je rije Crkva upotrebljena. Ako odgo<br />
vorimo na pitanje navedenih u ovoj bro uri, "Gdje je pravaCrkva"? mi moramo<br />
ovdje stati- i upitati, to je Crkva? ta je Isus ozidao? Za to je potrebna Crkva? Je<br />
li to jedna crkva koju je Isus pdigao -ili mnoge? Jeli Crkva podjeljena u mnoge<br />
dominacije, sekte i djelove? Ili, je to samo jedna orginalna prava Crkva koju je Isus<br />
podignuo?<br />
ZA<br />
TO <strong>CRKVA</strong>?<br />
Novi Zavjet u Bibliji orginalno je napisan na Grckom jeziku. Engleska rije Crkva<br />
prevedena je sa orginalne Gr ke rije i Eklesia. to zna i "pozvani jedni". Gr ka<br />
rije zna i "pozvani" da se dru e zajedno, specialno kao vjerski okup. To ne zna i<br />
gra evina strmih krovova, sa iljkom uprtim u nebo, i sa krstom na Fasadi.<br />
Simboli no Crkva je uspore ena kao doma instvo (ili familija) Bo ija (Efez<br />
2:19-21) i gra evina koja raste zajedno u sveti Hram u koji e Hristos do i po<br />
povratku na zemlju kao Kralj kraljeva,<br />
vladaju i svim narodima svijeta. Ali za to Crkva? Za to pozivati svoje lanove iz<br />
ovog svijeta?<br />
To je odgovor sa drugim pitanjima. to je lose sa ovim svijetom?<br />
Osnovano je na lo em temelju. Ono je pro e eno od kraja na kraj sa zlom,<br />
prouzrokuju i iva bi a da pate, mu e se i umiru. U tradicionalnom Hri anstvu<br />
izgleda da tamo ima neki pojam da je Bog stvorio Adama podpuno besmrtnog<br />
duhovno bi e-da je Sotona do ao i pokvario ovo prefektno duhovno mehanizovano<br />
bi e-i, da je Hri anstvo Bo iji poku aj da okrpi tetu, i napravi ovjeka dobra<br />
kao to je bio Adam prije nego to ga je Sotona iskvario. To je podpuna la i nema<br />
nikakve veze sa Biblijom.<br />
Pokazano je da je Bog stvori ovjeka smrtnog, sa samo jednim privremenim<br />
ivotinjskim opstankom ive i od udisanja vazduha, cirkulacije krvi, i besprestano<br />
snabdjevanje vodom i hranom sa zemlje. ovjek je odbacio drvo znanja, koje je za<br />
badava njemu ponu eno. ovjek nikada nije stekao besmrtni sam po sebi ivot.<br />
Umjesto ovjek se ukrcao na put ivota koji proizvodi bol, patnju, brigu, nevolju,<br />
smetnju i smrt. Civilizacija ovog organizovanog dru tva podignuta je na takvom<br />
temelju. Upore ujem ovu civilizaciju sa gra evinom, ozidanu od lo eg materijala,<br />
na trulom raspadljivom temelju.<br />
5
Bog ne poku ava okrpiti ovaj raspadljivu i trulu gra evinu koju mi zovemo<br />
civilizacija. Bog je poslao svog jednorodnoga sina Isusa Hrista, kao drugog Adama,<br />
da otpo ne novu, podpuno razli itu novog sastava civilizaciju.<br />
SVI<strong>JE</strong>T DR<br />
AN ZAROBL<strong>JE</strong>N<br />
Dozvoli da to opi em jo jednom druk ijim na inom. Bog ka e, "Da na inimo<br />
(Bog i Rije ) ovjeka po svojemu obli ju, kao to smo mi". Bog je stvorio ovjeka<br />
po svojemu obli ju, kao to je on stvorio stoku po njihovoj vrsti. Ali Bog je stvorio<br />
ovjeka iz praha zemaljskog I. Mojs. 2:7) sa privremenim opstankom udi u i<br />
vazduh. Bog je rekao tome smrtniku u koliko bude gre io za siguro e umrijeti.<br />
ovjek nikad nije bio niti je besmrtna du a, ve privremena postoje a du a. Ali<br />
on je mogao postati dijete Bo ije. Da je Adam uzeo drvo ivota on bi bio primijo<br />
vje ni ivot usa en u njega od Boga. Bo iji Duh bi se bio uselio u njega,<br />
pomje ao se sa ljudskim duhom, udru uju i ga sa Bogom kao Bo ijeg<br />
sina-stvarni clan Bo ije familije.<br />
Stoga je Adam i njegova djeca bill su mogu a djeca Bo ija. Onda je do ao<br />
Sotona, i kroz mater Evu zaveo je Adama koji je dozvolio da bude ukraden. Sotona<br />
je ukrao Bo iju mogu u djecu. Ali sa njihovom namjerom neposlu nosti Bogu,<br />
odbaciv i Bo iju ponudu sinov tva i krenuv i putem Sotone, ovjek ne samo da<br />
je izabrao put ivota i na in civilizacije kradljivca, on je navukao na sebe i svoju<br />
familiju kaznu za grijeh-smrt! Razmisli to ovo zna i!<br />
ovjeku je dozvoljeno da donese svoju vlastitu odluku-ili ivot vje ni slu aju i<br />
Boga, i uzimaju i drvo ivota-ili, smrt sa neposlu no u i uzimaju i drvo smrti.<br />
Adam nije poslu ao.<br />
Bog nije mogao ukinuti kaznu kad je on kazao da e kazna slijditi neposlu nost.<br />
Onda to je Bog uradio? Kako e Bog ak jo spasiti svoju mogu u djecu od<br />
kradljivca ne sa nagodbom njegova zakona i ukidanjem kazne. Ve , sa proglasom<br />
na istoj osnovi od rije i da e On poslati svog jednorodnog sina, Isusa Hrista, da<br />
ivi bezgre no i onda, po to nije navukao na sebe kaznu smrti, Isus e platiti za<br />
ljudske grijehe-smrt-umjesto ovjeka. Onda, zatim, Bog je tako er objavio na svom<br />
osnivanju zemlje da, kao u Adamu to e sva iva bi a umrijeti, po to sva iva<br />
bi a grije e-tako u Hristu, isto svi e o ivjeti na vaskrsenju iz mrtvijeh, poslije<br />
pla anja njihove kazne pla ene za njih od Isusa Hrista.<br />
Stoga ljudska nada je kroz vaskrsenje iz mrtvih i dug u stvari Isus je platio za<br />
njihovu smrtnu kaznu umjesto njih. Ali-ovo je va no!<br />
Bog nije mogao da ponovo otvori drvo ivota ljudima u op enito sve dok Isus nije<br />
do ao i platio smrtnu kaznu za narod-za sve one koji zgrije i e. Bog nije poslao<br />
Isusa da plati kaznu sve do oko 4.000 godina sada skorom 2.000 godina. U<br />
me uvremenu, bilioni ljudi ivjeli su i umrli. Tako Bo i plan (Bo i Vrhovni Plan)<br />
za izvr enje svoje namjere za svoj preporo aj kroz ljude, trebao je da otpo ne sa<br />
Hristom, drugim Adamom. Bog je dozvolio da ovaj svijet bude osnovan od Adama.<br />
On je odpo eo isto osnivanje Bo ijeg svijeta kraz Hrista, drugog Adama, On je to<br />
zapo eo kroz jednog ovjeka-Isusa. Isus je rekao da e podignuti crkvu. Crkva je<br />
za eti po etak Bo ije nove civilizacije.<br />
Isto kao to je Bog bio postavo svoju vlast na zemlji kroz Heruvima koga mi<br />
zovemo Lucifer, koga je Bog stavio na prestolje zemlje, tako Bo ija nova civilizacija<br />
bi e vlast Bozija ponovo uspostavljena na zemlji kroz Hrista i Crkvu.Tako Bog je<br />
zapo eo novu civilizaciju-ili vlast-kroz Hrista, sa-12 apostola koje je Isus izabrao,<br />
pozvanih i izabranih iz generacije onda ive, u prvom vijeku A.D.<br />
Ali Crkva je trebala da odpo ne kao mala pa da raste. One je otpo ela sa 12<br />
apostola, i sa 120 du a kr tenih na Duhovdan A.D. 31, na dan kada je Crkva<br />
osnovana. Isus je rekao, "Podignu u Crkvu svoju" (Matej 16:18) i u Efez 2:21,<br />
Crkva se naziva gra evinom-u stvari duhovni Hram Bo i. One ima temelj (stih 20).<br />
Njen temelj je Isus Hristos, skupa sa apostolima i prorocima (Efez. 2:19-22).<br />
Sad razmotri ovu nauku Isusovu: "Svaki dakle koji slu a ove moje rije i i<br />
izvr uje ih, kaza u da je kao mudar ovjek koji sazida ku u svoju na kamenu. I<br />
6
udari ki a, i do o e poplave, i dunu e vjetrovi, i ona ne pade; jer bje e nazidana<br />
na.kamenu, I svaki koji, slu a ove rije i moje i ne izvr uje ih, on e biti kao<br />
ovjek lud koji sazida ku u svoju na pijesku. I udari e ki e, do o e poplave i<br />
dunu e vjetrovi i udari e ku u onu, i pade, i satr se stra no" (Mat. 7:24-27). Isus<br />
je govorio o Crkvi, ozidano na temelju Hristovom, (i ta stijena bje e Hristos" I. Kor.<br />
10:4). Tako er ovaj svijet je podignut na "pijesku" Sotone avola i sotonski put<br />
eznje, samovolje, udnje, trke i borbe-put koji je Adam izabrao-put na kome je<br />
ovaj svijet podignut. Isus se vratio nazat k osnivanju svijeta i Crkve, i on ih je<br />
povezao kao gra evnu.<br />
Gra evina koja je svijet njeno dru tvo i civilizacija-njeni obi aji, sistemi, uprava<br />
i put jeste visoka gradnja, kako je spomenuto ranije, pro e ena je skroz na skroz<br />
sa lo eg kvaliteta materijala i konstrukcije. I Bog e dozvoliti da ta gra evina (svijet<br />
ozidan na ljudskom konceptu dobra i zla) padne-i veliki pad stoga e se dogoditi!<br />
Bog ka e, "Ako Gospod ne e graditi doma, uzalud se mu e koji ga grade" (Psalm<br />
127:1). Sotona, a ne Bog, podigao je ovu ku u. Isus nije do ao da popravlja<br />
pogre no ozidanu ku u koja je ovaj<br />
svijet. On ne poku ava da sa uva konstrukciju podignutu od sotone. Umjesto, Isus<br />
ka e: "Izi ite izme u njih i odvojte se (II. Kori. 6:17,19). Isus je izabrao apostole da<br />
budu dio, sa njim, temelj vje ne nove gra evine-novi svijet podpuno.<br />
DOLAZE<br />
A-NOVA A<br />
CIVILIZACIJA<br />
Kakvo je Isusovo jevan elje-njegova poruka? to je on u io? Ne o sebi i samo o<br />
sebi-ve o carstvu Bo ijem-koje je ro ena familija Bo ija, koja e vladati svim<br />
nacijama sa upravom Bo ijom, kad se Hristos vrati i Sotona ukloni.<br />
Biti ro en, ljudski, svaki od nas prije treba da bude za et plodom ljudskog<br />
ivota koji dolazi od tijela naseg ljudskog oca. To oplodi ljudsko sjeme na e majke.<br />
Ali sa za e em mi smo samo stvoreni-ne jo ro eni. Mi smo zametljaj. Poslije<br />
nekih etiri mjeseca to naraste dovoljno koje se zove medecinski fetus. I onda<br />
po ne da raste fizi ki dokle ne bude gotovo za poro aj.<br />
Ovaj proces ljudskog ra anja jeste skorom ista vrsta po etka duhovnog Bo ijeg<br />
ra anja. Svako ivo bi e mo e se nazvati analogijom, sjeme. Biti ro en od Boga,<br />
sveto sjeme koje je sveti Duh Bo i, od te iste osobe-treba da u e u nas, da nas<br />
za ne. Mi smo onda za eti-sveti plod. Mi smo za eti sa na om duhrovnom<br />
majkom Crkvom Bo ijom. Crkva je "Gornji Jerusalim, je mati svima nama" (Gal.<br />
4:26). Onda se mi hranimo duhovno kroz majku, Crkvu, sa duhovnom hranom<br />
Rije i Bo ijom. Ali mi smo samo za eti-nismo ro eni sve dok ne narastemo u<br />
blagodati i u poznanju Gospoda na ega i spasa Isusa<br />
Hrista" (II. Petr: 3:18). O ovome je mnogo op irnije pisno u na oj besplatnoj<br />
bro uri, to ti misli ... Roditi se opet?<br />
Isus je razjasnio fariseju Nikodinu (Jov. 3:3-6), da u i u carstvo Bo ije on se treba<br />
roditi ponove. Roditi se od Boga. I ta je Bog? Bilo je ovdje ve razja njeno da je<br />
Bog jedna sveta familija. Ali, kao Tvorac Svemira, Bog je tako er vladar nad svim<br />
svojim djelom. Bog vlada sa upravom. Sva vlast je osnovana na temeljnom zakonu.<br />
Zakon je zakonik pravila uprave-reguli e srodstvo izmedju pojedinaca ili grupe.<br />
Bo i zakon jeste Bo i put ivota, a taj put jeste ljubav. To je izvorna ljubav prema i<br />
u odnosu prema drugima. Za vladanje ljudkog ivota, jests 1jubav prema Bogu, i<br />
ljubav prema ovjeku.<br />
To je osnova za duhovni karakter Boga. Kakvo je bilo Isusovo jevan elje? Rije<br />
jevan elje zna i "dobra vijest". Isusovo jevan elje bila je dobra vijest o dolasku<br />
carstva Bo ijega-i carstvo Bo ije je familija upravitelj nad zemljom i svemirom.<br />
Besplatna bro ura " to je pravo jevandjelje"? razja njava zabunu predmeta. Pi i<br />
za to kopiju danas.<br />
DVOJNOST U ZAPISIMA<br />
7
Sada jo jednom, da razumijemo dvojstveni odnos povodom prvog ovjeka<br />
Adama, i Isusa Hrista drugog Adama.<br />
Prvi Adam bio je ivo bi e-smrtan. Ali drvo ivota, zabadava ponu eno njemu,<br />
simbolizuje popustljivost dozvole bo anstvenog Boga- ivota da se useli u njega. On<br />
bi primijo bo anski ivot od Boga. On bi bio primijo um Bo i od Bo ijeg Duha<br />
useliv i se u njega i povezao bi ga sa njegovim ljudskim umom. On bi imao tu usku<br />
povezanost Oca-i-sina srodstvo sa Bogom. Ali Adam je odlu io da "ide sam" umjesto<br />
da primi posinstvo od Boga, prihva aju i njegovu ponudu da se uklju i u njegov<br />
ivot, stavljaju i u njega i proizvod uma Bo ijega, on je uzeo na sebe sopstveno<br />
znanje od dobra i zla.<br />
Drvo ivota dovelo bi Adama u bliskost Otac-i-sin srodstvo s Bogom. Isus, drugi<br />
Adam, imao je tu usku povezanost s Bogom. On je do ao da pozove gre nike da<br />
izi u iz grijeha ovog grije nog svijeta, i da ih ujedini s Bogom, kao to je to mogao<br />
da u ini prvi Adam i njegova familija. Isus je do ao da izmiri pozvane sa Bogom.<br />
Isus je propovjedao jevan elje o carstvu Bo ijemu-upravljaju a, vladaju a<br />
familija Bo ija. Ne da krpi pogre nu trulu gra evinu koju je rasirila familija prvog<br />
Adama. Ve pozvati svoju crkvu, pro iriti Bo iju familiju, iz ove gra evine koja je<br />
ovaj svijet, i ujediniti ih s Bogom.<br />
BOG OVOGA SVI<strong>JE</strong>TA<br />
All ovaj svijet je Sotonski svijet. 0n je bog ovoga svijeta (II. Kor. 4:3-4). Sotona je<br />
poku ao ubiti Isusa dok je bio dijete. Poku ao je poraziti Hrista kroz veliko<br />
isku enje, kada je Isus bio oko 30 godina star. On je pobio ve inu apostola. On je<br />
poku ao uni titi Bo iju Crkvu na samom po etku. Ali ona je ozidana na stijeni, "i<br />
stijena bje e Hristos" (I. Kor. 10:4). Crkva je otpo ela jako dobro usprkos<br />
sotonskom nastojanju da je ometa. Isus je rekao da je paklena vrata ne mogu<br />
nadvladati. Ki e mogu do i, poplave, i vjetrovi da duvaju sa hurikanskom silom, ali<br />
e Crkva izdr ati.<br />
Sotona eli da je uni ti. Za to? Zato to je ovo Sotonski svijet. On sjedi na<br />
prijestolu ovoga svijeta (Isai. 14:13). I Crkva Bo ija ispuni e svu zemlju poslije kad<br />
se Sotona ukloni. Hristos, glava Crkve, uze e prijesto od Sotone i vlada e kao<br />
svjetski vladar.<br />
Onda, kad Sotona nije mogao da spre i irenje Crkve i njeno osnivanje i<br />
veli anstveni pokret, ta je on onda uradio? On je zaveo neke ljude da nastoje da<br />
uni te Crkvu iz nutra. Postoji izreka, "Ako ih ne ma e pobjediti, ujedini se s<br />
njima". On je naveo neke u Crkvi da se okrenu prema la nom i krivotvorenom<br />
jevan elju.<br />
U Galatima 1:6-7, itamo da je Crkva u Galatima po la "drugim jevan eljem".<br />
Oni su po eli vjerovati onima koji su im propovjedali "drugog Hrista" (II. Kori. 11:4).<br />
Ovi la ni poslanici pretvaraju se u apostole Hristove a u stvari su poslanici Sotone<br />
(stih 13-15).<br />
Tako, od la ne bra e u Crkvi, Sotona je uspio na pokon da zavede ak veliku<br />
koli inu u Crkvi. On je uspio da pretvori ovu ve inu u rastu u pogre nu i la nu<br />
crkvu. Za vrijeme prvih nekolko mjeseci prave Crkve Bo ije, opozicija u Judeji bili<br />
su idovi. Mnogi Jevreji su odbili da priznaju da je Isus bio obe ani Mesija-Bog u<br />
ljudskom tijelu. Ali 12-ca apostola bili su svjedoci Isusovom Mesijanstvu. Oni su bili<br />
skupa sa njim tri i po godine prije raspe a, i etrdeset dana poslije vaskrsnu a.<br />
Mnogi, iako samo manjina Jevreja, vjerovali su i krstili se u Duhu Bo ijem u Crkvi.<br />
Crkva, za vrijeme prvih nekoliko godina, sa injavali su je ve inom Jevreji.<br />
Onda je Bog poslao Petra (Djela 10,11), kod neznabo ca Kornilije da otvori<br />
spasenje<br />
Neznabo cima. Bog je podigao apostola Paula da povade veliku Neznabo a ku<br />
sluzbu propovjedanja. Neki od Jevreja koji su bili tadaj obra eni poku ali su da<br />
zavedu neke Mojsijeve obrede, i obrezanje nad obra enim Neznabo cima. Oni su<br />
htjeli “jo vi e zakona”. Pavle i apostoli suprostavili su se tame i ispravili su taj<br />
problem kroz Duh sveti (Djela 15). Onda neznabo a ki la ni lanovi donjeli su<br />
8
problem "nama zakona". Oni tvrde da je zakon ukinut-s Hristom je pribijen na krst.<br />
Oni propovjedaju la nog Isusa koga oni zastupaju da je ukinuo svoga Oca<br />
zapovjesti.<br />
Take je bilo, prije A.D. 50. (Crkva je osnovana A.D. 30) o tra kontraverzija se<br />
pajavila da li da se jevan elje propovjeda o Hristu ili jevan elje od Hrista. Uskoro<br />
zavjesa je spu tena preko istoriskih zapisa Crkve. Pokazuju injenice da jaka<br />
saradnja i sustavno nastojanje bilo je ura eno da uni ti istoriske zapise crkvenih<br />
doga aja za slede ih stotinu godina. To je bilo "Izgubljeno stolje e" u istoriji Crkve.<br />
Kada se zavjesa istorije opet podigla oko A.D. 150, otkriveno je da Crkva zove<br />
sebe "Hri ani", ali jedna podpuna i razli ita od one koju je Hristos osnovao kroz<br />
apostole A.D. 31.<br />
CARSTVO NI<strong>JE</strong> <strong>CRKVA</strong><br />
Isusovo jevan elje bilo je "dobra vijest o carstvu Bo ijemu" -Uprava Bo ija u<br />
rukama ro ene Bo ije Familije. Crkva koju je Isus osnovao uvela je Boga Oca u<br />
sopstveni ivot vjerenika. Ucenici, za vrijeme Isusova sluzbovanja, bili su s njim<br />
koje bio doslovno Bog u ljudskom tijelu. Poslije Duhovdana, kada je Crkva bila<br />
osnovana, oni koji su se krstili u Crkvu sa Duhom suetijem bili su tako er u<br />
personalnom dodiru i vezi sa Bogom i sa Hristom (vidi I. Jova. 1:3). Bog, i Hristos,<br />
kroz Duh sveti, bili su u istom ivotu obra enih.<br />
Ali, kako veliki dio istaknutih Hri ana su se odmetnuli, oni samo dr e<br />
jevan elje o Hristu. Oni su okrenuli milost u dozvolu za neposlu nost kao i Adam<br />
to je tako uradio. Oni u e da budu dobri-ali to je same tjelesno, ljudsko dobro.<br />
Njihov ljudski duh nije ujedinjen sa Duhom Bo im-njihov um nije ujedinjen sa<br />
Bo im. Oni dolaze i slu e Hristu. Ali Isus je kazao u Marku 7:7-8, "uzaludo me<br />
po tuju, jer ostavi e zapovjesti Bo ije, a odr avaju obi aje ljudske". Zaista,<br />
danes, ova izopa ena religija prozv a1a je sebe "Tradicionalno Hri anstvo".<br />
Oni su odpo eli zidati gra evine koje oni zovu "crkve"-sa strmim krovovima i<br />
oka enim krstovima na fasadi zgrade. Oni su kona no podigli masovne ukra ene<br />
katedrale, Oni slu e obliku i ceremoniji u tim katedralama-vjeruju i u "drugog<br />
Isusa", kao pagani vjeruju i u idole od kamena, a1i bez personalnog dodira sa<br />
Bogom Ocem. Danas, tradicionalno Hri anstvo ini po tovanje Isusu, ali u e<br />
najmanje ili ni ta o personalnom dodiru sa Bogom.<br />
Jedna kardinalna ta ka razlike jedne prave Crkve od mnogih istaknutih sekta i<br />
opredeljenika jeste ova: zavedene crkve ovoga svijeta stavljaju sredi te na Isusa, ali<br />
ponekad skorom odbacuju Boga Oca. Bog je postao nerealan-misterija nerealnost.<br />
Oni nisu nau ili da je Hristos do ao da otkrije Oca-da je Isus do ao da nas izmiri<br />
sa Ocem-da je to Otac od koga nas je odsjekao na grijeh-da Hristova prolivena krv<br />
sama po sebi ne "spa ava nas"-dava nam spas i ivot vje ni. Nego, (vidi Rim. 5:10)<br />
smrt Isusova izmiriva nas sa Bogom i mi smo spa eni (dat vje ni ivot) sa<br />
Isusovim vaskrsenjem, omogu ava dar Boga Oca kroz vaskrsenje iz mrtvih. Isusovo<br />
vaskrenje omogu ava na e vaskrsenje, po to je on bio "prvoro eni" (sa<br />
vaskrsenjem) me u mnogom bra om" (Rim.8:29).<br />
Prava Crkva ima Hrista na pravom mjestu-kao posrednika izme u nas i Boga<br />
Oca-kao personalnog spasitelja s desne strane Boga Oca u raju kao glava Crkve-kao<br />
dolaze i Kralj i vladar pod Bogom Ocem.<br />
Isus, kao drugi Adam, do ao je dolje da pozove od Boga "izme u njih" iz ovog<br />
svijeta i ak iz falsifikovanog "tradicionalnog Hri anstva", i da odpo nu podpuno<br />
Novi Svijet-novu civilizaciju.<br />
Tako, Sotona je uspio u falsifikovanju Crkve Bo ije koju je Hristos, drugi Adam,<br />
osnovao. Ali vrata pakla nisu je savladala.<br />
Istina, na ovu gra evinu sazidanu na Stijeni, vjetrovi su duvali, poplave su<br />
nailazile, opozicija je radila-di protiv nje. Ipak prava Crkva u opiranju da pre ivi<br />
kroz vjekove proganjanja i opresije, izgubila je zna ajnu istinu. Ali se odr ala<br />
vrsto na pravom imenu Baga Oca, ija Crkva i jeste.<br />
9
Dr ala se vrsto Bo ijeg Duhovnog zakona, Deset Zapovjesti. Dr ala je vrsto<br />
stvari svete Bogu-sveta Subota, pla aju i Bo i desetak. Zbog ovoga bila je i<br />
proganjana. Ali prebrodila je nevreme.<br />
PO<br />
EO SAM NALAZITI N<br />
ODGOVOR<br />
Opisao sam u po etku ove bro ure, moju pro lost i preokretaj. U tih orginalnih<br />
est mjeseci u-dubljini u enja i istra ivanja povodom Bo ijeg zakona, do ao sam<br />
me u grupu bra e od to Crkve. Oni su ve inom bili ba tovani u Vilamet Vali<br />
Oregon (Williamette Valley Oregon) na<br />
sjeverozapadu Amerike. Oni su bili ponizni, Bogo-bojazni narod eljni da urade sve<br />
mogu e da bi slu ili velikom Bogu.<br />
Ali, pitao sam se, da li su oni u stvari mogli biti ti jedni iz prave Crkve Bo ije<br />
osnovane od Isusa Hrista? Oni su broj ano bili mali, bez velike naobrazbe. Ipak oni<br />
su bili samo jedna Crkva koju sam mogao na i koja je dr ala rije Bo iju i njegove<br />
Zapovjesti. Oni su dr ali vjerno stvari svete Bagu-njegovu Subotu i pla ali njihov<br />
desetak. Oni su dr ali pravo biblisko ime, "Crkva Bo ija". Ni jedna druga Crkva na<br />
zemlji nije dr ala ova tri sto erna osnovna vjerovanja i izvr ivanja. Oni su bili<br />
pokorni i iskreni tako da su bilit spremni rtvovari svoje ivote za ovu osnovnu<br />
istinu.<br />
Ali za to me je Bog doveo u dodir sa ovim narodom? Malo sam shvatio taj razlog,<br />
u to vrijeme.<br />
U ovom momentu moram se vratiti unazat i kazati dodatak injenice koje su se<br />
dogodile u mom vlastitom ivotu.<br />
Kako sam ve naveo u po etku ove bro ura da sam bio oko 26 godina na<br />
trgova kom polju bro ura i novina. Ja nisam znao onda, ali kasniji doga aj ima<br />
dokaz da je Bog pripremao mene kroz ova iskustva za stvarni poziv koji e se<br />
dogoditi kasnije.<br />
Bio sam o enjen u 25 godini starosti nedjelju ili dvije poslije enidbe, moja ena<br />
iskusila je vi enje, ili jedan mnogo neobi no ubjedljiv san, koji me je tada zastidio.<br />
Ja nisam bio "religiozan”. Moj cijeli um i srce bili su u mom zanimanju, ive i tada<br />
u ikagu (Chicago Illinois) Ilinois. U njenom snu-vi enju moja ena je vidjela<br />
an ela gdje se spusta s neba, na jednu prometnu raskrsnicu ikaga, privla e i<br />
stotinama ljudi. An eo je do ao direktno kod moje ene i mene dok smo stajali na<br />
raskrsnici. On nas je zagrlio, govore i Drugi dolazak Hristov nije daleko, i Bog ima<br />
du nost za vas da obavite. Kada je moja ena ispri ala san-vi enje ja sam nekako<br />
bio uznemiren, po to sam vidio da je to li no njoj izgledala stvarnost-jo sam bio<br />
osramo en i moje su misli bile samo kako da to to prije zaboravim. Ako je to<br />
stvarno bio poziv od Boga, kao Jona ja sam elio da pobjegnem od toga.<br />
"Za to", rekao sam "ne ode i ispovjedi se sve teniku u crkvi na uglu, i ako u<br />
stvari ne to zna i on e ti mo da kazati"? Vi e o tome nisam razmi ljao, ali<br />
kasnije Bog je uzeo moju struku od mene, onda opet kasnije uspostavljenu istu<br />
struku na Pacifiku, sjeverozapadno, pojavio se ovaj izazov da otpo nem neumorno<br />
prou avanje Biblije.<br />
Vjerski fanatici (meni) koji su zaokupirali moju enu sa brigom sedmog-dana<br />
Subotom. Meni je to izgledalo fanatizam. Ali kako sam ve naveo u po etku ove<br />
bro ure, trebao sam "progutati vranu". U naj napetijem u enju u mom ivotu,<br />
podbacio sam da doka em mojoj eni da je pogre na. Ovo duboko u enje i<br />
istra ivanje dokazalo mi je nepogre ivo postojanje Boga, i apsalutni autoritet<br />
Biblije kao direktna nadahnuta rije Bo ija.<br />
Decenijama sam produ io dubokim prou avanjem i istra ivanjem od odkri a<br />
lavirinta bibliskog znanja i razumjevanja koje je bilo izgubljeno. U agoniji poraza<br />
imaju i dva uspje na zanimanja is u pana ispod mojih nogu, i Biblijski izazov,<br />
Bog me je omek ao na polo aj podpunog pokorenja, gdje sam bin eljan da<br />
priznam da sam gre io- eljan da se pokorim podpuno njemu, i eljan da vjerujem<br />
to on prosto ka e u svojim Rije ima, bez obzira na nepopularnost takvog<br />
vjerovanja.<br />
10
USPOSTAVLJAN<strong>JE</strong> ISTINE<br />
Tako ivi Bog odpo eo je uspostavljati kroz mene mnogu istinu bibliskog znanja<br />
i razumjevanja koje je bilo izgubljeno kroz vjekove.<br />
Sada bilo je jasno otkriveno meni kako se pogre no Hri anstvo podiglo za prva<br />
tri vijeka od Hri anske podjele. Sotona vode i ljudske vjerske vo e da objave<br />
jevan elje po njihovom o Hristu, zamjenuv i ga za jevan elje od Hrista-Isusovo<br />
jevandjelje o carstvu Bo ijem. Ovo pogre no Hri anstvo postalo je velika crkva i<br />
jeste opisana u Otkrivenju 17. i svagdje u Bibliji, imenovane kao: "Vavilon veliki,<br />
mati kurvama I Mrzost zemaljska".<br />
Ona i njene erke crkve pri aju o Hristu, esto stavljaju i malo va nosti za<br />
Boga Oca.Isusova cijela slu ba bila je da izmiri one pozvane, sa Bogom Ocem. Tu je<br />
sumo jedan zakonodavaoc-Bog Otac. Grijeh je prestup protiv Boga. Pokajanje je<br />
prema Bogu, a vjera je prema Hristu. Isus je do ao da nas izmiri sa Ocem-ne da ga<br />
zamjene.<br />
To je zna ajno da, poslije kada me je Bog pritisnuo dolje i omek ao, dozrio sam<br />
za predaju njemu, On je u inio da budem tako odlu no izazvan na kardinalsku<br />
ta ku njegova zakona-njegove upra<br />
ve-njegovo prvenstvo iznad svega drugoga, njegova vlast nad na im ivotom. Od<br />
svih to aka Bo ijeg zakona, Subota je jedna opitna zapovjest. Istaknuti, iskreni<br />
Hri ani slobodno e priznati mi ne treba da imamo druge bogove pored jednog<br />
svemogu eg i pravog Boga. Oni e priznati da se mi ne trebamo klanjati idolima, ili<br />
pominjati Bo ije ime uzalud. Oni priznaju zapovjest da treba po tovati Oca i Mater,<br />
zabranu ubistva, preljube, kra e, la i. Oni ak ka u da je ovih devet zapovjesti<br />
prenjeto u Novi Zavjet.<br />
Jednu zapovjest koju su odbacili i odbili da odr avaju jeste po tovati Boga sa<br />
odr avanjem njegove Subote svetom. Bog je u inio taj dan svetim, i rekao nam da<br />
ga dr imo svetim. Jedna ena rekla mi je jednom prilikom da je ula da je Subota<br />
moj dan, i da se nada da to nije istina. Rekao sam, "Ne, Subota nije moj dan.<br />
Nedjelja je moj dan"."Oh, kako se radujem kad to ujem" izjavila je ona.<br />
"Ali ti dobro ne razumije " produ io sam. "Nedjelja je moj dan, i Ponedjeljak,<br />
Utorak, Sreda, etvrtak i Petak. Ali Subota nije moj dan-to je Bo i dan".<br />
U mom napetom, dubokom, iscrpnom u enju i istra ivanju da bi dokazao da je<br />
Nedjelja Hri anska Subota, nisam ostavio kamen ne prevrnut. Pa ljivo sam<br />
pregledao svaku knjigu, lanke ili zapise koje sam mogao na i koji su raspravljali o<br />
Suboti i poku aju uvodjenja Nedjelje. Pregledao sam vjerske ensiklopedije,<br />
pregledao pa ljivo Jevrejske i Gr ke rije i u prikladnim bibliskim zapisima; itao<br />
sam bibliske komentare i leksikone. Provjerio sam Istoriju.<br />
PR0BNA ZAPOV<strong>JE</strong>ST!<br />
Ali svi argumenti protiv Bo ije Subote i odobrenje Nedjelje za odr avanje<br />
pokazalo je samo to-argumenti koji ne mogu odr ati vodu-argumenti isto<br />
pogre ni i esto puta nepo teni.<br />
Prona ao sam u istoriskim zapisima da je bila o tra i estoka kontraverzija<br />
povodom ovog istog pitanja direktno i indirektno za vrijeme prva tri stolje a Crkve.<br />
Postoji istoriski kvartodeciman kontraversija (Quartodeciman Controversy)<br />
izme u u enika apostola Jovana i njihove opozicije oko Pashe-Uskrs rasprave.<br />
Cijelo pitanje bilo je rje eno u ovoj la noj crkvi zvanoj "Vavilon Veliki" u Nicene<br />
zboru, sazvan od Rimskog Imperatora Konstantina A.D. 325. On je bio Imperator, a<br />
ne crkvenjak. Onda, u Sinodu u Laodiceji (Synod of Laodicea), A.D. 365 bio je<br />
progla en jedan od crkvenih naj uvenijih kanona: "Hri ani ne smiju Judizovati<br />
11
sa odmorom u Subotu, i moraju da rade na taj dan, pa e, po tovati Gospoda dan.<br />
Ako bi i jedan se na ao da Judizuje, neka bude proklet u Hristu".<br />
Ovo je bila istovrijedno smrtnoj kazni po to la na crkva, kao simboli na " ena"<br />
koja ja i na "Zvijeri" iz Otkrivenja 17, jednostavno je proglasila ovaj oglas, i civilna<br />
vlast izvr ivala je kaznu, obi no smrt. Tako, kao u proro anstvu Otkrivenja 13:15,<br />
Crkva li no nije ubijala prave svetce, ve je "prouzrokovala" da budu ubijeni.<br />
Prostor mi ne dozvoljava, u ovom sada njem pisanju, da bi dao op irno i<br />
podpuno obje njenje biblijskog zna aja od velike va nosti o odr avanju Bo ije<br />
Subote. Na a besplatna bro ura, Koji dan je Hri anska Subota? da e vam<br />
mnogo detaljnije razja njenje.<br />
Ukratko, ipak, ovdje su naki zna ajni i va ni zapisi:<br />
Na kraju to se zove "Stvarala ka Sedmica" slede i detalji su odkriveni: "I svr i<br />
Bog do sedmog<br />
dana djela svoja, koja u ini: i po inu u sedmi dan od svih djela svoji, koja u ini. I<br />
blagoslovi Bog sedmi dan, i posveti ga, jer u taj dan po inu od svijeh djela svojih,<br />
koja u ini" (I. Mojs. 2:2-3). Bog nije bio umoran ili izmu en. Ve je dao primjer<br />
ovje anstvu, i stavio je svoje vlastito prisustvo u taj dan. Ovo on nikada nije<br />
u inio povodom Nedjelje ili bilo koga drugog dana.<br />
Adam je odbacio Bo ije drvo ivota, Bo i zakon, i Bo iju vlast nad njim. Ne<br />
postoje dokazi da je Adamova familija odr avala Subotu za prvih 2.000 godina. Ali<br />
kada je Bog pozvao djecu Izrailja iz Egipta (zna ajno kao poziva Crkve iz ovog<br />
svijeta)-Bog je otkrio Izrailju svoju Subotu.<br />
U II. Knjigi Mojsijevoj 16, djeca Izrailja po ela su se aliti da e pomrijeti od<br />
gladi. Bog je rekao da e im slati hranu sa Neba, u obliku mane, "da ih ispita ho e<br />
li hoditi u mom zakonu ili ne". Ovo se odnosilo na poslu nost ili grijeh. Na esti<br />
dan Bog im je slao dupli obrok mane, ali Bog im neije slao na sedmi dan. I Mojsija je<br />
rekao na esti dan, "Sutra je Subota, odmor svet Gospodu...". Onda u Subotu<br />
Mojsija im je naredio, "Danas je Subota Gospodnja, danes ne ete na i u polju.<br />
est dana e te kupiti, a sedmi je dan Subota, tada ne e biti" (mane) (stih 23-26).<br />
Na sedmi dan neki su poku ali i oti li da nakupe mane. I Bog je rekao "Dokle e<br />
te se protiviti zapovjestima mojim i zakonima mojim"? Ovo je bilo da je Bog sa<br />
udom sa Neba pokazao svome narodu koji je bio prvi dan Subote. Istorija kao i<br />
Jevreska tradicija pokazuje da taj dan sedmice nikad se nije uzmjesao od tad do<br />
danas.<br />
U II. Knjigi Mojsijevoj 31:12-18, itamo da je Bag napravio Subotu vje nom<br />
uredbom izme u njega i njegova naroda. To je bilo obilje je sa kojim e Bog znati<br />
da je to njegov narod, po to odr avanje Subote oni ga slu aju na inom kako drugi<br />
ne. To ih ozna ava kao njegov narod. Po to ni jedan drugi narod osim naroda<br />
Bo ijega je ikada dr ao Bo iju Subotu. To ozna ava Boga, po to stvaranje<br />
potvr uje Boga. Za est dana on je stvorio ivot na zemlji, a na sedmi dan on se<br />
odmorio i napravio taj dan svetim vremenom-sveto Bogu!<br />
U 56-oj glavi Isaije ima proro anstvo za na e sada nje vrijeme, po tivaju i<br />
Subotu. "A tu ine (neznabo ce) koji pristanu uz Gospoda da mu slu e i da ljube<br />
ime Gospodnje, da mu budu sluge. Koji god dr i Subotu da je ne oskrvni i dr e<br />
zavjet moju. Njih u dovesti na svetu goru svoju, i razveseli u ih u domu svojem<br />
milostivnom" (Isaija 56:6-7).<br />
U Marku 2:28, isus je izjavio: “Dakle je gospodar sin ovje iji i od Subote”.<br />
Onda, Subota je prvi dan Gospodnji-ne Nedjelja. Subota je, kako je izjavljeno gore<br />
jeste jedna oprobna zapovjest-jedan ak koji se isti e Hri aninom, odbija da<br />
slu a. U 1. Jovana 2:4, mi itamo: “Onaj koji govori, vjerujem u njega, a zapovjesti<br />
njegove ne dr i, la ov je i u njemu istine nema”.<br />
Grijeh je bezakonje prestup Bo ijeg zakona (1 Jova. 3:4) Orginalna Crkva Bo ija,<br />
pod apostolima, dr ala je Subotu. Apostol Pavle propovjedao je neznabo cima<br />
Subotom za punu godinu i est mjeseci, kada je oti ao od Jevreja k neznabo cima<br />
(Djela 18:4-11).<br />
Kao to je Subota obilje je Bo ijeg naroda (Jevreji, neynabo ci ili bilo koja<br />
druga rasa), tako je Nedjelja obilje je koje ozna ava autoritet la nog Hri anstva-<br />
12
“Vavilon veliki, majka kurvama”-po to Nedjelja nema nikakvog drugog autoriteta.<br />
Zamjenom paganske Nedjelje da falsifikuje Bo iju Subotu jeste jednan glavni trik<br />
Sotone u zavo enju svih naroda, krivotvorenje Bo ije istine kao i Crkve.<br />
Jedno izgovaranje upotrebljeno od “tradicionalnog Hri anstva” za odr avanje<br />
Nedjelje jeste pogre no vjerovanje da je Isus vaskrsnuo iz mrtvije Nedjeljom. Ali u<br />
stvari injenica je da se vaskrsnu e nije dogodilo u Nedjelju ve u Subotu kasno<br />
poslije podne. Za dokaz ove la ne tradicije, pro itaj na u besplatnu bro uru,<br />
Vaskrsnu e nije bilo u Nedjelju. Onda pro itaj ovu istinu i svojoj vlastitoj Bibliji.<br />
Isus ka e: “…zaludo me po tuju u e i naukama zapovjestima ljudskim. Jer<br />
ostavi e zapovjesti Bo ije, a dr e obi aje ljudske… dobro ukidate zapovjest Bo iju<br />
da svoj obi aj sa uvate” (Marko 7:7-9). Ovo je jedan klju koji odklju ava vrata<br />
poznavanju od jedne prave orginalne Crkve Bo ije, osnovane od Hrista, koja<br />
produ uje da izdr ava napade Sotone kroz godine i vjekove. Alo to nije samo jedan<br />
znak obilje ja.<br />
PRAVO IME<br />
Isus se molio za svoju Crkvu: “…O e sveti! Sa uvaj ih u ime svoje, one koje si mi<br />
dao, da budu jednako kao i mi. Dok sam bio s njima na svijetu, uvao sam ih u ime<br />
tvoje... a sad idem k tebi... ja im dadoh rije tvoju, i svijet omrznu na njih, jer nisu<br />
od svijeta, kao ni ja to nisam od svijeta. Ne molim te da ih uzme sa svijeta, nego<br />
da ih sa uva od zla. Od svijeta nisu, kao ni ja to nisam od svijeta. Osveti ih<br />
istinom svojom: eije je tvoja istina” (Jovan 17:11-17).<br />
Isus je rekao njegova prava Crkvba treba da se dr i u ime njegovog Oca-Boga.<br />
Dvanajest puta u Novom Zavjetu spominje se ime ove prave istinite Crkve a to jeste<br />
Crkva Bo ija! To je Bo ija Crkva, i Isus Hristos je njen uvar, uzdr itelj,<br />
upravitelj!<br />
U pet zapisa u kojima pravo ime Crkve se spominje, cjelokupno tijelo Hristovo-<br />
Crkva u cjelini –je ozna ena. Tako kad se govori o cjelokupnoj Crkvi, uklju uju i<br />
sve njene pojedine lanove na zemlji, ime je Crkva Bo ija. Odje je tih pet primjera:<br />
1.) Djela Apostolska 20:28; opomena starijem jeste “pasite Crkvu Gospoda i Boga”.<br />
2.) 1. Korincanima 10:32; "Ne budite na sablazan, ni Jevrejima, ni Grcima, ni Crkvi<br />
Bo ijoj".<br />
3.) 11:22, ".. ili ne marite za Crkvu Bo iju, i sramotite one koji nemaju?"<br />
4.) 15:9, Pavle pi e: "Jer... gonih Crkvu Bo iju".<br />
5.) Galatima 1:13, Ova re enica ponavlja ovu gore ve navedenu- "jer gonih Crkvu<br />
Bo iju".<br />
Gdje je jedan naro ito lokalni zbor spomenut, prava Crkva je nazvana "Crkva<br />
Bo ija", esto<br />
sa mjestom nalazi ta. Evo jo etiri zapisa:<br />
6.) "Crkvi Bo ijoj koja je u Korintu". I. Korin. 1:2.<br />
7.) II. Korincanima 1:1, Crkvi Bo ijoj koja je u Korintu.<br />
8.) I. Timoteju 3:5: u govoru o lokalnim starje inama u lokalnim skupovima, Pavle<br />
je pisao Timoteju. "A ako ne umiju svojim domom upravljati, kako e se mo i<br />
starati za Crkvu Bo iju"?<br />
9.) 3:15, ".., da zna kako treba ivjeti u domu Bo ijemu, koji je Crkva Boga<br />
ivoga".<br />
EVO OVO <strong>JE</strong> <strong>CRKVA</strong> BOGA IVOGA.<br />
13