Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
DARKO POLŠEK OPASNE IDEOLOGIJE RAZVALINA<br />
KREATORI<br />
BIZNISA<br />
10 NAJJAČIH<br />
INKUBATORA<br />
POSLJEDNJA ŠANSA<br />
ZA HRVATSKU<br />
Pisak<br />
SISAK JE TUŽAN GRAD,<br />
ALI MATT DARKO SERTIC<br />
NE ODUSTAJE OD BITKE<br />
ZIP ZAGREB<br />
BILI SU PRVI START-UP<br />
HUB U HRVATSKOJ. I<br />
DANAS SU NAJVEĆI<br />
iNAVIS<br />
30 MILIJUNA KUNA<br />
STIGLO JE IZ NORVEŠKE<br />
FO R B E S <strong>75</strong> 10 NAJJAČIH HRVATSKIH INKUBATORA VELJAČA 2015.<br />
VELJAČA 2015.<br />
MOŽE LI BANKAR<br />
POSTATI ANĐEO<br />
PROMJENA BIZNISA ULASKOM NJEGOVA PRIVATNOG<br />
KAPITALA U DATA LINK TOJ ETABLIRANOJ I INOVATIVNOJ<br />
TVRTKI OTVOREN JE PUT ZA NOVE VELIKE IZAZOVE<br />
+<br />
ŠVICARSKOG<br />
FRANJO<br />
LUKOVIĆ<br />
NAJMOĆNIJI<br />
HRVATSKI BANKAR<br />
NAPUŠTA KORMILO<br />
ZAGREBAČKE BANKE<br />
30 kn • 8,50 KM • 100 DEN • 4,60 €<br />
FRANKA<br />
AKOLIKO ZNAMO O ZAMKAM
FORBES<br />
SADRŽAJ | VELJAČA 2015.<br />
18<br />
94<br />
68<br />
78<br />
4 | Uvodnik<br />
6 | Kolumne<br />
17 | Tema broja<br />
78 | Financije<br />
FOKUS: PUT U PROPAST<br />
12 | SOCIJALNO TRŽIŠTE I<br />
IDEOLOGIJE RAZVALINA<br />
U nedostatku konkretnih programa,<br />
političari su pobjegli od ideologije<br />
“liberalnog kapitalizma” svjesni<br />
da njome ne mogu dobiti izbore<br />
PIŠE DARKO POLŠEK<br />
KREATORI NOVOG<br />
BIZNISA<br />
17 | 10 NAJJAČIH INKUBATORA<br />
Ritam je brz, a planovi globalni.<br />
Energija - samo pozitivna. Budući<br />
poduzetnici i mentori ništa ne<br />
prepuštaju slučaju. Ciljevi se<br />
postavljaju sve više, tu su i prvi<br />
akceleracijski fondovi<br />
PIŠU: G. GRGAS, L. BENČIĆ, J. VRDOLJAK, G.<br />
GALOVIĆ, N. PATKOVIĆ I B. OREŠIĆ<br />
56 | BANKAR I ANĐEO<br />
Franjo Luković, najmoćniji i<br />
najdugovječniji čovjek hrvatske<br />
financijske scene, povlači se i postaje<br />
privatni investitor<br />
PIŠE DRAGANA RADUSINOVIĆ<br />
56<br />
68 | ZAGREBAČKA BURZA<br />
Problem letargije na hrvatskom tržištu<br />
kapitala riješile bi samo tri dionice<br />
visoke tržišne kapitalizacije. Svi gledaju<br />
u iste kandidate i iščekuju IPO<br />
PIŠE ANDREA KOŠČEC<br />
78 | ŠTO NAM JE UČINIO FRANAK<br />
Iznenada odustavši od obrane tečaja<br />
nacionalne valute, SNB je izazvao kaos<br />
na tržištima i dramu među svima s<br />
kreditom vezanim uz švicarce<br />
PIŠE MARIO GATARA<br />
94 | UMBERTO ANGELONI<br />
Velemajstor luksuza iz kuće Brioni<br />
stvara novi muški brend<br />
PIŠE RICHARD NALLEY<br />
26<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 3
FORBES<br />
UVODNIK<br />
NAKLADNIK<br />
EPH media d.o.o. Zagreb, Koranska 2<br />
GLAVNI UREDNIK<br />
VIKTOR VRESNIK<br />
IZVRŠNA UREDNICA<br />
Gordana Grgas<br />
ART DIREKTOR Tonko Matana<br />
FINANCIJE I TRŽIŠTA Mario Gatara (Analogika)<br />
REDAKTURA Amalija Milovac<br />
PRIJEVODI Božena Mak<br />
REPORTERI<br />
Dragana Radusinović, Gordana Galović,<br />
Ana Muhar (London), Aleksandar Apostolovski,<br />
Ivana Ristić (Beograd),<br />
Aleksandar Manasiev (Skoplje)<br />
MARKETING MANAGER<br />
GORAN BULJAN<br />
goran_buljan@eph.hr • Tel: 01 6173 822<br />
UPRAVA EPH<br />
Zrinka Vuković Berić (predsjednica Uprave),<br />
Tomislav Wruss (član Uprave),<br />
Ante Samodol (član Uprave)<br />
NADZORNI ODBOR EPH<br />
Ana Hanžeković, Krešimir Ćosić, Dejan Kružić,<br />
Žarko Puhovski, fra Ilija Živković<br />
PRODAJA I MARKETING<br />
Igor Cenić (marketing),<br />
Alisa Mikić (prodaja oglasnog prostora),<br />
Suzana Kosor (promocija), Ivan Valečić (prodaja)<br />
KONTAKTI<br />
Foto agencija CROPIX:<br />
01 610 3117, 01 610 3090, cropix@eph.hr<br />
ADRESA REDAKCIJE: Koranska 2, Zagreb<br />
telefon: 01 6103100, fax: 01 6103 148<br />
e-mail: <strong>Forbes</strong>@eph.hr<br />
TISAK:<br />
Vjesnik d.d., Zagreb, Slavonska avenija 4<br />
DISTRIBUTERI ZA INOZEMSTVO:<br />
INTER-PRESS d.o.o., Fra. Dominika Mandića b.b.<br />
88220 Široki Brijeg, BiH<br />
Media Print Macedonija,<br />
Skupi bb, 1000 Skopje, Makedonija.<br />
<strong>Forbes</strong> Croatian Edition is published by Europapress<br />
Holding under a license agreement with <strong>Forbes</strong> LLC, 60<br />
Fifth Avenue, New York 10011. “<strong>Forbes</strong>” is a registered<br />
trademark used under licence from <strong>Forbes</strong> LLC.<br />
Tko može<br />
postati anđeo<br />
Tko je pomislio da je riječ o švicarskom franku, vara se, iako je Franjo<br />
Luković kao predsjednik Uprave Zagrebačke banke u vrijeme kada<br />
su se tek pojavili na tržištu bio žestoki protivnik kredita vezanih uz<br />
švicarsku valutu. Anđeoska “titula” stiže mu tek danas, na samom izmaku<br />
posljednjeg mandata na čelu banke koju vodi 24 godine, a zaradio ju je<br />
ovećim ulogom vlastitog novca u budućnost tehnološki napredne bjelovarske<br />
tvrtke. Hoće li Luković podupirati i druge, pa postati “pravi” poslovni<br />
anđeo, to ne znamo. Saznat ćemo kada i ako<br />
on to bude htio.<br />
Poslovično suzdržan prema javnosti, čak<br />
više nego što to traži sama po sebi zatvorena<br />
bankarska profesija, Luković je ostao nijem i<br />
onda kada se pričalo da ga široka koalicija stranaka,<br />
okupljena strahom od posljedica preduge<br />
krize globalnog financijskog sustava, želi<br />
vidjeti na premijerskom mjestu. Nije reagirao<br />
ni kada su ga već “postavljali” za guvernera<br />
Hrvatske narodne banke. Šutio je jer nije bio<br />
zainteresiran za funkcije. Jedno je, međutim,<br />
sigurno – danas kada odlazi iz Zabe, malotko<br />
u poslovnoj zajednici vjeruje da se Franjo Luković oprašta s biznisom.<br />
Domaći poslovni inkubatori, glavna tema ovog broja magazina, povezani<br />
su s poslovnim anđelima od samih, prilično stidljivih početaka njihova djelovanja<br />
u Hrvatskoj. Posao im je da rade ono u što, čini se, većina Hrvata još ne<br />
vjeruje – razvijaju nove biznise. Financijski, ali i znanjem i osnovnom infrastrukturom<br />
pomažu poduzetnicima početnicima. Najčešće mladim, redovito<br />
fanatično usmjerenim na projekte za koje smatraju da jednostavno moraju<br />
zaživjeti. Naši istraživači posjetili su ih deset. Dobra vijest je da se u njima<br />
doista osjeti ubrzano bilo globalnog biznisa, gdje je ambicija još neukroćena,<br />
a i nebo je prenisko da bi ga itko smatrao granicom. Loše je što su samo tri od<br />
deset u koliko smo ih bili nastali kao rezultat privatne inicijative, ostali su u<br />
vlasništvu općina, gradova ili, u boljoj varijanti, sveučilišta, što je znak da smo<br />
i dalje skloni previše se osloniti na državu. Uspijemo li to, međutim, svesti na<br />
klasičnu kapitalističku krilaticu “porezni novac radi za vas”, možemo barem<br />
na trenutak biti zadovoljni. Motori su uključeni. Usprkos franku i destruktivnoj<br />
ekonomskoj politici države, ovi rasadnici ideja danas su među rijetkim<br />
mjestima gdje optimizam nadjačava depresiju.<br />
FOTO BERISLAVA PICEK<br />
© 2014. EPH. Sva prava pridržana. Za umnožavanje<br />
u bilo kojem obliku, iznajmljivanje, priopćavanje<br />
javnosti u bilo kojem obliku uključujući Internet kao<br />
i prerađivanje na bilo koji način bilo kojeg dijela ili<br />
ove publikacije u cijelosti potrebno je zatražiti pisano<br />
dopuštenje nositelja prava. Kontakt: EPH 01/ 6173 935<br />
glavni urednik, <strong>Forbes</strong> Hrvatska<br />
4 FORBES VELJAČA, 2015
EKONOMSKA POLITIKA<br />
MARUŠKA VIZEK<br />
Posebno bolna pouka<br />
Valutna su tržišta hirovita i nagla promjena<br />
tečaja može se dogoditi bilo kada i bilo kojoj<br />
valuti. One čija se vrijednost održava umjetno<br />
izrazito su ranjive – baš takva je i kuna<br />
Jednog dana kada se i ako se dogodi, prisjetit ćemo se da se gotovo<br />
identičan scenarij već dogodio u siječnju 2015. Preko noći, tečaj kune<br />
će otklizati. Izvoznici će slaviti, a svi oni koji imaju kredite s valutnom<br />
klauzulom u eurima očajavat će i pozivati se na socijalnu pravdu. Radi<br />
se, naravno, o scenariju slabljenja tečaja kune prema euru.<br />
Naime, naglo povećanje tečaja švicarskog franka u odnosu na ostale svjetske<br />
valute, koje je prije nekoliko tjedana zateklo svjetska financijska tržišta, nije<br />
izolirani incident koji se događa jednom u životu, samo jednoj ili samo nekim<br />
valutama. Upravo suprotno, valutna tržišta su hirovita i nagla promjena vrijednosti<br />
tečaja može se dogoditi bilo kada i bilo kojoj valuti, a posebice onoj čija se<br />
vrijednost umjetno održava na određenoj razini zahvaljujući intervencijama<br />
središnje banke. A baš takva valuta je i hrvatska kuna. Stoga su trenutna zbivanja<br />
u našoj zemlji, nastala kao posljedica porasta tečaja švicarskog franka u<br />
odnosu na kunu, vrlo uvjerljiva generalna proba za hipotetsku situaciju nagle<br />
deprecijacije tečaja kune u odnosu na euro. A sudeći po tome kako protječe ta<br />
generalna proba, moram zaključiti da stvari ne slute na dobro.<br />
Na stranu to što se svi nadamo da se nagla deprecijacija kune nikada<br />
neće dogoditi. Ekonomska se politika u odgovornim državama ne temelji na<br />
nadanjima, nego bi trebala biti rezultat pažljivog planiranja i promišljanja svih<br />
mogućih alternativnih putanja kretanja gospodarstva. A budući da je hrvatsko<br />
opterećeno otplatom dugova i da će već na proljeće napuniti punih sedam i ući<br />
u osmu (da, osmu!) godinu recesije, naglo slabljenje tečaja kune, nažalost, nije<br />
samo nestvarna teorijska alternativa, nego ju treba smatrati mogućim ishodom<br />
na koji se treba unaprijed pripremiti. Međutim, reakcije svih zainteresiranih<br />
strana na problem švicarskog franka<br />
sugeriraju ne samo da mi nismo<br />
pripremljeni na deprecijaciju tečaja<br />
kune u odnosu na euro, nego nas u<br />
tom slučaju očekuje društvena katastrofa.<br />
Krenimo od reakcija središnje<br />
banke. Reakcije HNB-a kako na<br />
inicijalno jačanje tečaja švicarskog<br />
franka tako i na prijedlog Vlade kojim<br />
bi se fiksirao njegov tečaj vrlo su<br />
anemične i problematične. Osim što<br />
središnja banka nije poduzela ništa<br />
Parcijalno rješenje<br />
za franak opasan je<br />
presedan za neku<br />
buduću garnituru u<br />
slučaju deprecijacije<br />
kune prema euru. S<br />
klauzulom u eurima,<br />
dužnika je puno više<br />
da javnosti objasni što se događa s tečajem<br />
švicarskog franka i što po tom pitanju možemo<br />
očekivati u budućnosti, ona nije preuzela<br />
ni inicijativu da bi se postiglo nekakvo<br />
kompromisno rješenje koje ne bi derogiralo<br />
njezine ovlasti. Umjesto nje, inicijativu je<br />
preuzela Vlada, koja očito smatra da si u<br />
izbornoj godini ne smije dopustiti luksuz<br />
gubitka šezdesetak tisuća glasova dužnika<br />
pogođenih nepovoljnim tečajem franka, pa<br />
je praktički preko noći u saborsku proceduru<br />
poslana izmjena Zakona o potrošačkom<br />
kreditiranju kojim se predlaže fiksiranje tečaja.<br />
I premda ovim činom Vlada direktno<br />
narušava zakonom propisanu autonomiju<br />
središnje banke (tečajna je politika, naime,<br />
u isključivoj nadležnosti središnje banke),<br />
HNB do trenutka pisanja ovog teksta nije<br />
javno osudila ovakav potez Vlade, a preostaje<br />
nam da vidimo hoće li ga pokušati<br />
pravno osporiti. Ako to ne učini, moći ćemo<br />
zaključiti da HNB nema ništa protiv ograničavanja<br />
vlastite autonomije, a upravo je<br />
narušavanje toga prvi korak prema destabilizaciji<br />
tečaja kune prema euru.<br />
S druge strane, Vladina reakcija na<br />
problem sa švicarcima sve je samo ne anemična.<br />
Budući da su se sve političke opcije,<br />
motivirane nadolazećim parlamentarnim<br />
izborima, natjecale koja će ponuditi što<br />
privlačnije rješenje za pogođene dužnike,<br />
Vladi je trebalo samo par dana da prijeđe s<br />
riječi na djela. I premda je brzina reakcije<br />
pohvalna, prijedlog koji je uputila u Sabor<br />
potpuno je neprihvatljiv. Za početak, on je<br />
parcijalan, odnosno ne nudi sustavno rješenje<br />
problema valutne klauzule jer osim<br />
klauzule u švicarskim francima postoji i<br />
puno veći broj dužnika s onom eurskom.<br />
Što će se dogoditi ako se dogodi nagla deprecijacija<br />
tečaja kune prema euru i hoće<br />
li i neka buduća garnitura moći bezbrižno<br />
trošak fiksiranja tečaja prebaciti na banke?<br />
6<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015<br />
MARUŠKA VIZEK JE ISTRAŽIVAČICA NA EKONOMSKOM INSTITUTU U ZAGREBU<br />
IZNESENI STAVOVI SU AUTORSKOG KARAKTERA I NE ODRAŽAVAJU STAV<br />
INSTITUCIJE U KOJOJ JE AUTORICA ZAPOSLENA
Problemi neće stati na<br />
ovome. Jedino sustavno<br />
i trajno rješenje bilo bi<br />
pretvaranje svih<br />
kredita s valutnom<br />
klauzulom u kunske<br />
DARKO TOMAŠ/CROPIX<br />
Vlada je fiksiranjem tečaja duboko narušila zakonom propisanu autonomiju HNB-a<br />
Nadalje, Vladin je prijedlog i opasan presedan na koji se u budućnosti mogu<br />
pozivati druge interesne skupine. Ako fiksiramo tečaj dužnicima koji imaju<br />
kredite u švicarskim francima, zašto ga ne bismo fiksirali, primjerice, i za<br />
hrvatske izvoznike? Ako ništa drugo, oni su se na nepovoljna kretanja tečaja<br />
počeli žaliti prije nego udruga Franak (izvozničke muke s tečajem datiraju još<br />
od razdoblja provođenja stabilizacijskog programa), a sigurna sam da bi i oni<br />
mogli kvantificirati ukupni trošak nastao zbog precijenjenog tečaja kune. Nije<br />
manje važna ni činjenica da je fiksiranjem tečaja Vlada derogirala tečajne mehanizme<br />
i vratila nas u sustav paralelnih (administrativno određenih) tečajeva<br />
kakav je bio na snazi u socijalizmu.<br />
O udruzi Franak nema se, pak, ništa nova reći. Njezini članovi vrlo vješto<br />
koriste oprobanu taktiku apeliranja na socijalnu osjetljivost, pomoću koje se<br />
interesne skupine u ovoj zemlji bore za vlastite materijalne interese. U ovom<br />
slučaju, pod krinkom socijalne osjetljivosti štite se prava onih koji doista jesu<br />
socijalno ugroženi zbog jačanja tečaja franka, ali i mnogih drugih, situiranih<br />
građana, kojima egzistencija zbog povećanja rate kredita ni na koji način nije<br />
ugrožena, no zahvaljujući tome što učinila Vlada ipak neće morati snositi posljedice<br />
vlastitih financijskih odluka. Premijer je svima njima na konferenciji za<br />
medije poručio da mogu mirno spavati te<br />
da više ne moraju svakodnevno provjeravati<br />
tečajnu listu. Zašto bi je i provjeravali, pa<br />
makar i imali kredit s valutnom klauzulom,<br />
kada će vas Vlada poštedjeti plaćanja cijene<br />
za vaše eventualno loše odluke u slučaju da<br />
je tu istu odluku donio dovoljno velik broj<br />
drugih građana?<br />
Koje je rješenje problema sa švicarskim<br />
frankom? Budući da su dvije strane u ugovornom<br />
odnosu kredita dužnik i vjerovnik,<br />
onda dužnici (građani i poduzeća s kreditima<br />
u švicarskim francima) i vjerovnici<br />
(banke) moraju zajednički podijeliti teret<br />
nastao zbog jačanja tečaja franka. Istodobno<br />
valja pristupiti sustavnom rješavanju<br />
problema valutne klauzule jer je izgledno<br />
da će se ovakvi problemi ponavljati i u budućnosti.<br />
Jedino sustavno i trajno rješenje<br />
je konverzija svih kredita s klauzulom u<br />
kunske kredite. Administrativna rješenja<br />
poput fiksiranja tečaja franka za određene<br />
društvene skupine niti su sustavna, niti su<br />
trajna, ali su potencijalno vrlo opasna. Ako<br />
ništa drugo, švicarski neuspješni pokušaj<br />
fiksiranja vrijednosti tečaja franka koji je<br />
doveo do naglog porasta njegove vrijednosti<br />
na valutnim tržištima trebao nas je<br />
poučiti da intervencije države u tržišno<br />
određivanje vrijednosti tečaja obično završe<br />
suzama.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 7
POLITIKA<br />
JOSIP GLAURDIĆ<br />
Zašto Ivo Josipović<br />
više neće biti predsjednik<br />
Hrvatskoj je prije pet godina, kao i danas, trebao<br />
predsjednik koji će iskoristiti sve svoje ovlasti,<br />
svu svoju mudrost i političku vještinu, svu<br />
vrijednost izravne veze s biračima kako bi učinio<br />
da institucije državnog sustava prorade<br />
Moj staž kolumnista u <strong>Forbes</strong>u u velikoj se mjeri preklapa s mandatom<br />
predsjednika Josipovića. Naime, ja sam svoj mandat za<br />
soljenje pameti na ovim stranicama započeo tek nekoliko mjeseci<br />
prije negoli je on došao na Pantovčak u jesen 2009. godine. Ovih<br />
dana, nakon njegova izbornog poraza, prisjetio sam se kako sam mu te jeseni<br />
prije pet godina na ovim stranicama napisao čak dva pisma. U prvom su bile<br />
moje unutarnjopolitičke, a u drugom vanjskopolitičke “upute” za njegovih<br />
pet godina vlasti. Bilo je zanimljivo ta dva pisma iz ovog rakursa ponovno<br />
pročitati – kao podsjetnik na sve ono što sam tada od predsjednika očekivao<br />
i čemu sam se nadao, ali i kao savršen pokazatelj zbog čega je predsjednik<br />
Josipović pet godina kasnije izgubio izbore.<br />
U post mortemu netom završenih izbora mnogi analitičari identificirali<br />
su primarne krivce za predsjednikov poraz ili u Banskim dvorima ili među<br />
ljudima koji su kampanju oblikovali i vodili. Na prvi pogled, s takvim se<br />
gledištem nije se teško složiti. Zoran Milanović i njegovi ministri izgledaju<br />
kao da su zalutali ne samo na svoje pozicije nego i u politiku općenito. Ni<br />
vrh predsjednikove kampanje nije se iskazao. Ovi su izbori zapravo pokazali<br />
kako čitav niz ljudi koji u svakom izbornom ciklusu dižu lijep novac za svoje<br />
usluge naprosto mora promijeniti karijeru. U državi u kojoj više od 80 posto<br />
ljudi smatra da idemo u lošem smjeru, odnosno krivim putem, odabrati slogan<br />
“Pravi put”, i to za kandidata koji je prethodnih pet godina bio njezin šef,<br />
mogao je samo potpuni politički<br />
analfabet.<br />
Međutim, bez obzira na nepopularnost<br />
i nesposobnost trenutne<br />
koalicijske Vlade, kao i na sve<br />
promašaje predsjednikovih spin<br />
doktora i menadžera kampanje,<br />
one dvije kolumne iz jeseni 2009.<br />
godine jasno demonstriraju pravi<br />
razlog Josipovićeva poraza: u pet<br />
godina predsjednikovanja, on nije<br />
postigao ništa vrijedno spomena.<br />
Glasači moraju<br />
znati ne samo točno<br />
koga biraju, nego<br />
i koga ta osoba<br />
predstavlja i zašto. Bez<br />
odgovornosti na vrhu,<br />
borba protiv korupcije<br />
nema smisla<br />
On jednostavno nije bio (dovoljno) dobar<br />
predsjednik. Prisjetit ću se stoga još jednom<br />
svojih tadašnjih riječi, djelomice i zato<br />
što bi mogle poslužiti i novoj predsjednici.<br />
U prosinačkoj kolumni 2009. godine<br />
predsjedniku sam savjetovao da ne bude<br />
branitelj statusa quo jer Hrvatska sebi ne<br />
može priuštiti “predsjednika kontinuiteta”.<br />
Hrvatskoj nije bio potreban predsjednik<br />
koji će apelirati na institucije da napokon<br />
počnu raditi svoj posao. Hrvatskoj je bio<br />
potreban predsjednik koji će iskoristiti sve<br />
svoje ovlasti, svu svoju mudrost i političku<br />
vještinu, svu vrijednost svoje izravne veze<br />
s biračima kako bi učinio sve da institucije<br />
državnog sustava prorade. Predsjednik,<br />
upozorio sam, ne bi smio upasti u kolotečinu<br />
dnevnopolitičkih događaja i ad hoc<br />
odgovaranja na izazove. Njegovi najveći<br />
napori morali bi biti usmjereni na ispunjavanje<br />
dugoročne vizije rješenja glavnog<br />
problema hrvatskog političkog sustava –<br />
krize vodstva i odlučivanja.<br />
Napisao sam tada kako su hrvatskom<br />
političkom sustavu prije svega potrebne<br />
tri reforme: stranačkog sustava, izbornog<br />
sustava i teritorijalnog ustroja. Ako su<br />
stranke upale u vrtlog nedemokratičnosti,<br />
ovisnosti o državnom novcu i lakomosti za<br />
privatnim i tajnim financijerima – u tome<br />
bi ih Zakon o političkim strankama morao<br />
onemogućiti. Zbog njegova toksičnog<br />
utjecaja na izoliranost stranačkih elita od<br />
glasača, i Zakon o izborima zastupnika u<br />
Hrvatski sabor trebalo bi promijeniti, i to<br />
svakako u skladu s reformom teritorijalnog<br />
ustroja države koji je neodrživ. “Glasači<br />
moraju znati ne samo točno koga biraju<br />
nego i koga ta osoba predstavlja i zašto. Bez<br />
jasne odgovornosti na najvišem nivou vlasti,<br />
svaka borba protiv korupcije naprosto<br />
nema smisla”, napisao sam.<br />
8<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015<br />
DR. JOSIP GLAURDIĆ JE HRVATSKI ISTRAŽIVAČ NA SVEUČILIŠTU CAMBRIDGE<br />
S DOKTORATOM POLITIČKIH ZNANOSTI AMERIČKOG YALEA.
Hrvatska danas još<br />
ne zna čemu joj služi<br />
članstvo u Europskoj<br />
uniji, a o generalnoj<br />
vanjskopolitičkoj<br />
strategiji da ne govorimo<br />
DAVOR PONGRAČIĆ/CROPIX<br />
U završnoj noći kampanje, kada je već znao da je izgubio, predsjednik Josipović<br />
održao je jedan od svojih najkraćih, ali najsadržajnijih i najelegantnijih govora<br />
Bio sam tada, naravno, svjestan težine zadatka, ali i uvjeren kako predsjednik<br />
– koji je dobio jasan mandat glasača na izborima – može postići konsenzus<br />
za nužne promjene među građanima i glavnim političkim igračima.<br />
Štoviše, upozorio sam ga kako će “upravo o izgradnji tog konsenzusa – za<br />
koji sam siguran da već postoji, ali je neiskorišten – ovisiti Vaš uspjeh i mogućnost<br />
Vašeg ponovnog izbora”. Drugim riječima, prije punih pet godina<br />
dao sam predsjedniku nacrt nužnih ustavnih i zakonskih promjena o kojima<br />
je on počeo govoriti tek prije nekoliko mjeseci. Jedina je razlika što sam ih<br />
ja tada (točno) nazvao promjenama koje će nas uvesti u Treću Republiku, a<br />
predsjednik ih je nazvao promjenama za Drugu Republiku.<br />
Mjesec dana kasnije, savjetovao sam predsjedniku da se i u pitanjima<br />
vanjske politike okani prolaznih tema, te da se i na tom polju posveti strateškom<br />
promišljanju hrvatske budućnosti. “Što će Hrvatska zapravo učiniti sa<br />
svojim članstvom u Europskoj uniji?” upitao sam ga i upozorio da će vanjskopolitički<br />
uspjeh njegovog mandata u najvećoj mjeri ovisiti ne o ulasku<br />
Hrvatske u Europsku uniju, nego o tome kako će Hrvatska iskoristiti članstvo<br />
u njoj da bi oblikovala našu regiju na sliku naših (i europskih) interesa.<br />
Pri tome sam posebno istaknuo važnost<br />
Bosne i Hercegovine te nužnost da predsjednik<br />
shvati kako je trenutna “off-hands”<br />
politika dugoročno neodgovorna. S prvim<br />
danom hrvatskog članstva u Europskoj<br />
uniji, predsjednikova je zadaća trebala<br />
biti da uvjeri ostatak EU da je potrebna<br />
aktivna politika koja neće robovati svakom<br />
slovu Daytona i koja se neće bojati<br />
lokalnih moćnika – pogotovo onih u Banjoj<br />
Luci. A njegov sljedeći korak je trebao<br />
biti izlazak s takvom potporom pred<br />
Sarajevo i Beograd, i njihovo uvjeravanje<br />
da naša zajednička europska budućnost<br />
ovisi o novim i iskrenim pregovorima o<br />
unutrašnjem uređenju Bosne i Hercegovine.<br />
I to pregovorima u kojima će se svi<br />
morati nečega odreći.<br />
Pet godina kasnije, međutim, Hrvatska<br />
još ne zna za što joj uopće služi članstvo<br />
u Europskoj uniji, a o generalnoj vanjskopolitičkoj<br />
strategiji da ni ne govorimo. Kad<br />
su u pitanju Bosna i Hercegovina i ostatak<br />
regije, predsjednik je nešto pokušao<br />
“diplomacijom isprikama” u prvoj godini<br />
mandata, ali potom je i od toga dignuo ruke.<br />
Drugim riječima, balans proteklih pet<br />
godina u predsjednikovoj vanjskoj politici<br />
je “too little, too early”, a u unutarnjoj politici<br />
“too little, too late”. Predsjedniku Josipoviću<br />
dovoljno za zaslužen poraz, a nama<br />
tek za žal nad pet izgubljenih godina.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 9
EUROPSKA POSLA<br />
GORDANA GRGAS<br />
Tko će prvi do<br />
Junckerovih milijardi<br />
Alkemija u koju sada treba uvjeriti<br />
parlamentarce EU jest da će 60-ak<br />
milijardi eura nabubriti na 300 milijardi<br />
eura novih ulaganja, većinom privatnih<br />
Europska je komisija sredinom siječnja i formalno pokrenula<br />
proceduru za osnivanje EFSI-ja, Europskog fonda za strateška<br />
ulaganja, od kojeg očekuje čudo, to jest da u tri godine učini ono<br />
što tržište samo po sebi nije uspjelo iako pliva u novcu - potaknuti<br />
investicije od tristotinjak milijardi eura te time utjecati na gospodarski<br />
rast i zapošljavanje. Prijedlog uredbe sada je u rukama europskih<br />
parlamentaraca i država članica predstavljenih u Vijeću EU, dakle politike,<br />
a bude li sve teklo prema planu, do ljeta bi fond mogao biti osnovan.<br />
Kako je postalo jasno već kad je ideja predstavljena u prosincu prošle<br />
godine, svojevrsnom se financijskom alkemijom nastoji proizvesti silno<br />
velike ukupne iznose investicija. Na taj fond i njegove efekte najlakše je<br />
zapravo gledati kao na obrnutu piramidu. Čini se klimavo, ali u Junckerovu<br />
timu i sjedištu Europske investicijske banke, koja im je partner, i dalje su<br />
uvjereni da su došli do dobre formule čiju efikasnost EIB može potkrijepiti<br />
vlastitom praksom. Kritičara, međutim, ne manjka, a velik dio njih ponavlja<br />
isto: početni input realnog kapitala u EFSI je mali. Drugi, pak, smatraju da<br />
bi taj bi fond mogao još malo istisnuti privatni kapital, kako već čini EIB, te<br />
je teško očekivati ozbiljniji rast privatnih investicija. Nekima se to čini kao<br />
pokušaj zamjene za propalu ideju izdavanja europskih obveznica... što je<br />
njemačka kancelarka svojedobno pokopala riječima: “Ne za moga života!”<br />
Među kritičarima su i oni koji su zabrinuti za budućnost ulaganja u projekte<br />
istraživanja i razvoja u EU jer je lavovski dio novca za jamstvo EIB-u uzet<br />
upravo iz programa koji to potiče...<br />
Arhitektura zaslužuje malo<br />
pažnje jer je i kompleksna i ambiciozna.<br />
EFSI će se temeljiti na<br />
ukupno 21 milijardi eura jamstva<br />
(16 milijardi Europskoj će investicijskoj<br />
banci jamčiti EU, za što će<br />
na stranu staviti 8 milijardi eura<br />
iz nekoliko svojih proračunskih<br />
izvora, a EIB će dodati još 5 milijardi<br />
jamstava iz svojih izvora),<br />
te će EIB na osnovu toga izdati<br />
Ulaganja EFSI-ja bit će<br />
junior tranša u odnosu<br />
na investicije iz<br />
privatnih izvora, pa bi<br />
privatni ulagači trebali<br />
biti spremniji uskočiti<br />
u rizične projekte<br />
AAA obveznice. Očekuje se da će fond s tako<br />
prikupljenih 60-ak milijardi eura financirati<br />
ili ulagati, zajedno s drugim javnim i privatnim<br />
investitorima, u važne i dobre projekte<br />
koji inače ne bi mogli biti lansirani jer su u<br />
kategoriji rizičnijih, te je navodno realno<br />
da se predviđa peterostruki efekt. EFSI-jev<br />
ulazak u neki projekt trebao bi poslužiti kao<br />
mamac za privatni kapital, tumači se, jer će<br />
on predstavljati junior tranšu u odnosu na<br />
investiciju iz privatnog izvora, te bi se stoga<br />
ostali ulagači trebali osjećati sigurnije i spremnije<br />
za avanturu.<br />
Dakle, da ne bude zabune, neće tu biti nikakvih<br />
donacija ni subvencija, nije to ideja.<br />
Junckerovi suradnici sada nastoje parlamentarce<br />
i članice uvjeriti da će inovativni<br />
financijski instrumenti koji će biti dostupni<br />
preko Europske investicijske banke i Europskog<br />
investicijskog fonda (od financiranja<br />
duga, preko jamstava, do ulaganja u<br />
equity) biti dovoljan katalizator za rast privatnih<br />
ulaganja u cijeloj Uniji. Zajednički<br />
europski pristup kakav predlažu nužan je,<br />
kažu, jer će multiplicirajući efekt i utjecaj<br />
na terenu tako biti mnogo veći. Osim toga,<br />
uredbom predviđaju i formiranje velikog<br />
pipelinea spremnih europskih projekata,<br />
te napominju da izbor neće biti pod političkim<br />
utjecajem; to će raditi nezavisni stručnjaci<br />
na plaći u investicijskom odboru.<br />
Ipak, kako je objasnio potpredsjednik<br />
Komisije Jyrki Katainen, svaki će projekt<br />
morati još dobiti i zeleno svjetlo Odbora<br />
EIB-a. To, s jedne strane, znači jako temeljito<br />
pretresanje parametara svakog projekta,<br />
što može biti ohrabrujuće za ulagače i<br />
pokazatelj da ih putem ne očekuju iznenađenja,<br />
ali istodobno implicira da stvari neće<br />
ići baš jako brzim tempom. Birokratizacija<br />
svakog europskog pothvata uvijek je realna<br />
opasnost. Taj investicijski plan Europske<br />
10<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Jedna od hrvatskih<br />
perjanica na listi je LNG<br />
na Krku, ali taj energetski<br />
projekt, unatoč dugom<br />
planiranju, još nema ni<br />
lokacijsku dozvolu<br />
TEA CIMAŠ/CROPIX<br />
Prikupljanje neobvezujućih ponuda zainteresiranih zakupaca kapaciteta LNG terminala<br />
je u tijeku. To će pokazati koliko je zaista interesantan tržištu<br />
komisije nema kvota za zemlje, a ne bi trebalo biti ni skrivenih miljenika<br />
iako su neke članice već pokazale daleko više entuzijazma od ostalih. Europi<br />
nedostaju investicije, to nije tajna, pale su za 15 posto od 2007. godine,<br />
a pad se uvelike odnosi na Španjolsku, Italiju, Grčku, Britaniju i Francusku,<br />
potom Irsku i Nizozemsku. Te zemlje, međutim, neće biti istaknute<br />
kao posebne mete, svi će u startu imati jednake šanse uspiju li pripremiti<br />
valjane projekte. Zasad postoji tek indikativna lista njih oko 2000, u čemu<br />
je Hrvatska sa 70-ak, ali kako još nema pravila po kojima će se projekti<br />
prijavljivati i ocjenjivati, bitka za Junckerove milijarde tek slijedi.<br />
Sreća je za Hrvatsku što Komisija, iako je to bilo spomenuto u prvim<br />
prijedlozima, nije usvojila politiku uvjetovanja pristupa EFSI-ju<br />
provođenjem strukturnih reformi. Stoga se takvi kakvi jesmo možemo<br />
nadati da će, primjerice, projekt LNG-a na Krku - jedna od perjanica<br />
na hrvatskoj listi koja je potencijalno zanimljiva za europski energetski<br />
krvotok - biti dovoljno atraktivan da uđe među izabrane (što se teško<br />
može reći za projekt TE Plomin jer ne odgovara europskim energetskim<br />
ciljevima). No, problem s LNG-om je što<br />
terminal, unatoč činjenici da se o njemu<br />
govori već niz godina, još nije spreman<br />
za realizaciju i što niz koraka prema tome<br />
tek treba obaviti, uključujući lokacijsku<br />
dozvolu. Pomoći će vjerojatno što je na<br />
listi hrvatskih strateških investicija, ali<br />
prema objavljenim planovima, spreman<br />
bi mogao biti tek 2017. godine. U tijeku je<br />
pak prikupljanje neobvezujućih ponuda<br />
zainteresiranih zakupaca kapaciteta terminala,<br />
što će uskoro pokazati koliko je<br />
interesantan tržištu i koji je model moguć<br />
za njegovo financiranje, odnosno hoće li<br />
privatni investitori poskočiti.<br />
Što žele ostale članice? Velik dio otpada<br />
na prometnu infrastrukturu i energetiku,<br />
skoro 60 posto projekata. I Finci bi gradili<br />
LNG terminal, Irska bi novu luku, Estonija,<br />
Latvija, Litva i Poljska da ih povezuje nova<br />
superbrza željeznička pruga, a Francuska<br />
željezničku liniju Charles de Gaulle...<br />
No, projekti uključuju i obrazovanje, digitalizaciju,<br />
inovacije, a navala je velika.<br />
S obzirom na sve rečeno, mudrijim se za<br />
Hrvatsku čini ići na kvalitetu projekata koje<br />
će gurati nego na kvantitetu jer velikim<br />
brojem nikoga nećemo impresionirati, niti<br />
za to imamo sape. Uostalom, jedva stižemo<br />
pripremiti i dovoljan broj projekata za europske<br />
fondove.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 11
FORBES<br />
FOKUS<br />
PUT U PROPAST<br />
SOCIJALNO<br />
TRŽIŠTE I<br />
IDEOLOGIJE<br />
RAZVALINA<br />
Zašto se svi kandidati (i sve stranke) zalažu za<br />
promašeni model, za “ideologiju razvaline”?<br />
Kratak odgovor na to pitanje glasi: zbog toga<br />
što se s ideologijom “liberalnog kapitalizma”<br />
ne mogu dobiti izbori<br />
PIŠE: DARKO POLŠEK<br />
FOTOGRAFIJE: CROPIX<br />
Kada je za Božić kardinal Josip Bozanić održao<br />
misu o “ideologiji i ideolozima razvaline”,<br />
u naš je rječnik uveo jednu novu, vrlo svježu<br />
sintagmu, zanimljivu zbog dvosmislenosti i<br />
pitijskog karaktera.<br />
Nema, naravno, nikakve sumnje da je misni govor bio<br />
usmjeren protiv postojeće vlasti, njezine nesposobnosti<br />
za obnovu, nesposobnosti da u ljude ugradi barem kakavtakav<br />
motiv, energiju za život i rad. “Kako drukčije nego<br />
djelovanju ideologa razvaline”, govorio je kardinal, “pripisati<br />
ono što se događa s hrvatskim gospodarstvom, koje je<br />
do te mjere razrušeno da ga se sve više gleda kao nešto što<br />
je nekad bilo, a sada se samo broje i preprodaju preostale<br />
cigle iz njegove ruševine. U razvalinama, naime, nema<br />
života, one stoje tek kao zloguki podsjetnik na mjesto u<br />
kojemu je život nekoć postojao. U razvalinama nitko ne<br />
živi, ali neki od njih dobro žive… No, možda je još strašnije<br />
to što vidimo nastojanja da se od ljudi naprave duhovne<br />
razvaline, vidljive posebno po ranama nezaposlenih, supružnika<br />
i obitelji.”<br />
DIJALEKTIKA RAZVALINE<br />
Kardinalov je misni govor zanimljiv jer on svojom optužbom<br />
ne ukazuje samo na postojeću vlast nego i na brojne<br />
prethodne političke garniture koje su postupno rušile kuću,<br />
jedni pljačkom, drugi nemarom, treći neznanjem. Garniture<br />
koje su nas navele na pomisao da nam preostaje još samo<br />
prodaja cigli iz naše ruševine. “Razvaljeni smo” demografski,<br />
socijalno, ekonomski, politički i idejno.<br />
Čini se kao da je u tom živom govoru progovorio i očaj<br />
samog kardinala.<br />
Ali, je li u toj kući život nekoć stvarno postojao, kako kaže<br />
kardinal Bozanić? Ili smo se i nekoć, kao i danas, zadovoljavali<br />
tek imitacijama života? Demografija nam strmoglavo<br />
pada već od sedamdesetih godina. Socijalno, “onda” nismo<br />
vidjeli napredak, baš kao što ga ne vidimo ni “sada”. Ekonomski<br />
smo i “onda” radili rošade baš kao i danas. A meandri<br />
politike i političkih ideja zanosili su nas i razočaravali onda<br />
baš kao i sada. I, da stvar bude još gora, tako je bilo bez obzira<br />
dokle u prošlost idemo s tim “onda”. Nema prevelikih<br />
razloga za tvrdnju da je “život” u našoj metaforičnoj, odozgo<br />
12<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Ideologija “socijalne pravde” bila je i<br />
ostala najvažnije moralno ticalo ljevice,<br />
a sada su se pod okriljem Crkve toj<br />
ideologiji pridružile i brojne druge stranke<br />
i ideolozi desnice<br />
GORAN MEHKEK/CROPIX<br />
promatranoj kući nekoć bio mnogo bolji. Život je, kako kaže<br />
Kundera, bio i ostao – negdje drugdje.<br />
U toj sintagmi “razvaline” – zbog njezine višesmislenosti –<br />
sadržano je ipak mnogo više. Komunizam je bez sumnje očit<br />
primjer takve ideologije razvaline, ili barem metonimije za<br />
nesposobnost, nemar, neznanje, i nepravde raznih vrsta. O<br />
fašizmu ne treba trošiti riječi: on je, osim drugih, i samoga<br />
sebe već davno razvalio. Ali ako su te ideologije već odavno<br />
“razvaljene”, o kakvoj je ideologiji sada riječ?<br />
Ideolozi su razvaline svi oni koji su ostali bez ideja, svi<br />
oni koji se obraćaju nekom davno svršenom vremenu, nekoj<br />
prošlosti ili propalim idejama prošlosti, idejama i načinima<br />
postupanja koje bi trebalo jednom za svagda napustiti, jer<br />
više ne korespondiraju sa stvarnim životom. U tom se smislu<br />
“ideologija razvaline” tiče i same kurije, koja se obično percipira<br />
kao najčvršće i najstabilnije utočište tradicije i prošlosti.<br />
Ali i za nju vrijedi poruka svetog Petra: “Eto na vratima nogu<br />
onih koji su tvoje pokopali, a i tebe će iznijeti” (DA 5,9). Tu<br />
Petrovu izreku često je spominjao jedan od najpoznatijih<br />
filozofa, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, kao uporište ideje<br />
o vječnoj – dijalektičkoj promjeni i o jednakosti umnog i<br />
zbiljskog.<br />
Istina je: bili smo i ostali zatočenici prastarih ideja i načina<br />
postupanja. Ideja o tome da su “naši” uvijek dobri, ma kakvi<br />
bili, zato što su “naši”, ideje da će nam “naši” uvijek željeti<br />
dobro i da će se mnogo pouzdanije vladati po načelu “našeg<br />
dobra” negoli stranci. Bili smo i ostali zatočenici ideja da će<br />
sve biti dobro ako skupimo sve pametne glave na jednome<br />
mjestu. Ideje da će nas dogovor i sloga uvijek izvući. I još<br />
brojnih drugih.<br />
TRČIM NALIJEVO!<br />
Ali, premda se Kurija pod vodstvom pape Franje, priznanjem<br />
vlastitih “grijeha” želi promijeniti kako ne bi postala još<br />
jedan primjer ideologija razvaline, nije posve jasno kojim bi<br />
smjerom trebali krenuti, posebno stoga što su sve ideologije<br />
u izvjesnom smislu “stvar prošlosti”. Sve što nam se nudi<br />
već je netko davno prije rekao, i čini se kao da su svi putovi<br />
već iskušani. Premda se u kardinalovu govoru čini kao da se<br />
razvaline uglavnom tiču komunizma u teoriji i praksi, sudeći<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 13
FORBES<br />
FOKUS<br />
PUT U PROPAST<br />
po govorima i enciklikama pape Franje čini se da su ideolozi<br />
razvaline danas u prvome redu “trgovci”, “kapitalisti”, “bogataši”,<br />
“ideolozi bogaćenja”, ideolozi postojećeg neumjerenog<br />
kapitalizma i neoliberalizma, sustava koji je u brojnim katoličkim<br />
zemljama danas doveo do masovne nezaposlenosti,<br />
korupcije i nezadovoljstva. Takvi su nas ideolozi, sudeći po<br />
mislima pape Franje, doveli do stanja nepodnošljive nejednakosti,<br />
do uživanja u neumjerenosti i do drugih zala.<br />
I po tome se Crkva pridružila brojnim drugim kritičarima<br />
kapitalizma, nezadovoljnicima, te starim i prokušanim ideolozima<br />
– socijalne jednakosti. I ako je krajem osamdesetih<br />
i početkom devedesetih godina Crkva mogla predstavljati, i<br />
de facto jest predstavljala, jako moralno uporište demokracije<br />
i kapitalizma, prava na odlučivanje, prava na slobodno<br />
izražavanje, slobodu poduzetništva<br />
i raznih drugih sloboda,<br />
u novonastaloj situaciji, u kojoj<br />
smo zbog vlastita neznanja i<br />
nesposobnosti postali tranzicijski<br />
gubitnici, ta stvar s Crkvom<br />
ponovno se vratila ideologiji<br />
oslobođenja i apstraktne socijalne<br />
pravde kojoj rijetko znamo<br />
značenje, a još rjeđe znamo<br />
kako takvom ideologijom obnoviti<br />
kuću i njezine temelje.<br />
Budući da je ideologija “socijalne<br />
pravde” bila i ostala najvažnije<br />
moralno ticalo ljevice,<br />
sada su se pod okriljem Crkve<br />
toj ideologiji pridružile i brojne<br />
druge stranke i ideolozi desnice.<br />
Stoga je jedan domaći autor<br />
s pravom tvrdio kako su svi naši<br />
predsjednički kandidati, štoviše,<br />
čak svi političari, postali “dileri<br />
cigala” na razvalinama. “Dok<br />
su po drugim pitanjima, koja<br />
nazivamo svjetonazorskim, primjetne<br />
razlike između pojedinih<br />
hrvatskih stranaka i političara”, piše Borislav Ristić, “dotle su<br />
u ekonomskim pitanjima listom svi još uvijek poklonici socijalističkih<br />
ideja, odnosno, ideologije koju je kardinal Bozanić<br />
nazvao ideologijom razvaline. Nema niti jednog političara u<br />
Hrvatskoj, a pogotovo među predsjedničkim kandidatima, koji<br />
bi nedvosmisleno rekao da je za liberalni kapitalizam i da naslijeđe<br />
socijalističkog ekonomskog sistema treba u potpunosti<br />
odbaciti. Svi oni zagovaraju socijalistička ekonomska rješenja.”<br />
I upravo takva ujedinjenost glava oko pogrešnih ekonomskih<br />
rješenja među građane unosi dodatne zabune i nadopunjuje<br />
kardinalovu sliku razvaline. “Stoga samo s indignacijom i<br />
zabrinutošću možemo gledati kako i ovi predsjednički izbori<br />
svjedoče o tome da se tu ništa nije promijenilo, da nema nijedne<br />
nove ideje koja bi mogla ukazati na to da će se u tom pogledu<br />
išta promijeniti u Hrvatskoj”, dodaje Ristić. Najgora posljedica<br />
takve ujedinjenosti u borbi protiv liberalnog kapitalizma jest<br />
rastakanje parlamentarnog stranačkog života, nesposobnost<br />
stranaka da se ideološki odrede, jer će se umjesto glavnome pitanju<br />
– kako riješiti ekonomske probleme – naši birači odsada<br />
s jednakom vjerojatnošću okretati neartikuliranim postojećim<br />
strankama kao i proizvoljnim i nezrelim populistima.<br />
NEZRELI POPULISTI<br />
Neposredno prije nedavnih izbora u Hrvatskoj, dvoje ekonomskih<br />
stručnjaka, Vedrana Pribičević i Vuk Vuković, analiziralo<br />
je ekonomske parametre predsjedničkih kandidata i njihovih<br />
programa. Ivo Josipović<br />
inzistirao je na zelenoj ekonomiji,<br />
“što je skupo, jer postoji opasnost<br />
ponavljanja španjolskog<br />
primjera… koji je za posljedicu<br />
imao dug od 24 milijarde dolara<br />
i visoke račune”… Program<br />
novoizabrane predsjednice Kolinde<br />
Grabar Kitarović autori su<br />
nazvali “svaštarom”. “S jedne<br />
strane u tom se programu zaziva<br />
fiskalna konsolidacija, a s druge<br />
se predlažu populističke mjere<br />
BRUNO KONJEVIĆ/CROPIX<br />
Kardinal optužbom<br />
ne ukazuje samo na<br />
postojeću vlast nego i<br />
na prethodne političke<br />
garniture koje su<br />
postupno rušile kuću<br />
koje će sigurno imati posljedice<br />
na rashodovnoj strani proračuna.”<br />
Predsjednica navodi “smanjenje<br />
javne potrošnje (kao svoj<br />
cilj), dok istodobno najavljuje<br />
sufinanciranje stambenih kredita<br />
i usklađenje mirovina koje bi<br />
trebale dosegnuti 60 posto plaće”.<br />
Velik dio programa gospodarskog<br />
oporavka ona “zasniva<br />
na njezinu izravnom utjecaju na<br />
iskorištavanje fondova EU, koji<br />
su zapravo namijenjeni gospodarskom<br />
oporavku”. Stoga su poseban problem spomenuti<br />
ekonomisti vidjeli i u “personaliziranoj ekonomskoj politici<br />
koja predstavlja potencijalno plodno tlo za korupciju – naime,<br />
ako se dovođenje investitora veže za jednu osobu”. Programi<br />
ostalih dvojice kandidata prošli su u toj analizi još mnogo gore.<br />
Kujundžićev program štednje zapravo predlaže “da službenici<br />
ne dolaze na posao, a da ih se i dalje plaća, što je nedopustivo<br />
i uvredljivo za sve zaposlene”, dok Sinčić “namjerava ukinuti<br />
valutnu klauzulu i devalvirati kunu, što nužno znači rast cijena,<br />
strelovit rast svih uvoznih proizvoda, nestašicu osnovnih namirnica,<br />
bezvrijednost novca, a sve su to mjere zbog kojih bi se<br />
potpuno izbrisale vrijednosti životnih ušteđevina građana”.<br />
14<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Politološka analiza Borislava Ristića i ekonomska analiza<br />
Vedrane Pribičević i Vuka Vukovića kažu istu stvar: ekonomski<br />
su programi postojećih stranaka slični i ekonomski<br />
“nezreli”. Ali, zašto se onda svi kandidati (i sve stranke) zalažu<br />
za promašeni model, za tzv. ideologiju razvaline? Kratak<br />
odgovor na to pitanje jest: zbog toga što se s ideologijom<br />
“liberalnog kapitalizma” ne mogu dobiti izbori. Teško se,<br />
naime, založiti za ekonomske programe obnove i sređivanja<br />
javnih financija koji će ljudima obećavati “krv, znoj i suze” i<br />
pri tome istodobno očekivati valove glasačkog oduševljenja<br />
te pobjedu na izborima.<br />
SOCIJALNO TRŽIŠTE = DRVENO ŽELJEZO?<br />
Takva konstelacija prešutnog dogovora političkih elita<br />
i glasača nije isključivo hrvatsko<br />
obilježje. Istim su se problemom<br />
bavile i mnoge druge,<br />
posebno konzervativne stranke<br />
razvijenijih zemalja. Jedan<br />
od modela koje konzervativne<br />
stranke iznose kako bi nadvladale<br />
kontradikcije raznih<br />
“socijalnih” obećanja i mnogo<br />
skromnijih realnih mogućnosti<br />
jest njemački model poznat<br />
pod različitim imenima: “Ordoliberalizam”,<br />
“socijalno tržište<br />
freiburške škole”, “rajnski model<br />
društvenog i ekonomskog<br />
razvoja” ili – još jednostavnije<br />
– “rajnski kapitalizam”.<br />
Prema autoru sintagme, francuskom<br />
ekonomistu (osiguravatelju)<br />
Michelu Albertu, rajnski je<br />
kapitalizam (naime, kapitalizam<br />
koji su prihvatile zemlje uz Rajnu)<br />
u usporedbi s “američkim”,<br />
liberterskim modelom “pravedniji,<br />
učinkovitiji i manje nasilan”.<br />
On se od liberterskog modela laissez–faire<br />
ekonomije, prema Albertu, razlikuje po sljedećim<br />
obilježjima: financijske transakcije rjeđe određuju burze, a<br />
češće banke; banke i poduzeća u užoj su međusobnoj vezi; moć<br />
dioničara i menadžera ravnomjernije je podijeljena; sindikati<br />
i poslodavci tvore socijalno partnerstvo; država jače regulira<br />
ekonomsko postupanje, pogotovo ako tržište “dođe u koliziju”<br />
s vrijednostima koje pučanstvo ima oko ideje pravednosti i<br />
egalitarnosti, odnosno u vezi percepcije zajedničkih interesa.<br />
Nadalje: religije u rajnskom kapitalizmu (za razliku od “neoameričkog”<br />
modela) nisu institucije kojima se može trgovati;<br />
poduzeća nisu “robe” kojima se može trgovati kao s ostalim<br />
robama jer predstavljaju “zajedničko vlasništvo” (čak i kada su<br />
privatna); nadnice, koje se u “neoameričkom modelu” mogu<br />
bitno razlikovati od dobiti poduzeća, u rajnskom su modelu<br />
vezane za proizvodnost poslodavca; stanovi su u “neoameričkom”<br />
modelu također robe kojima se može trgovati, dok su u<br />
rajnskome “zajedničke robe” i država ih mora subvencionirati<br />
kao “socijalne stanove”; tržištu u rajnskom modelu nisu posve<br />
izloženi mediji, obrazovanje i zdravstvo; liječnički i nastavnički<br />
poziv u rajnskom je modelu “čast”, pa se nagrade za te<br />
pozive ne određuju kao nadnice, nego kao “nagrade za časna<br />
djela”. Zbog svih tih obilježja rajnskom se modelu često tepa<br />
sintagmama “kapitalizam s jastukom” (Kuschelkapitalismus)<br />
ili “privredom uzajamnosti” (Klüngelwirtschaft). Premda se<br />
sintagma rajnskog kapitalizma i “socijalnog tržišta” u međuvremenu<br />
oslobodila spomenutih definicija ili želja, ona su u<br />
nekom sličnom obliku postala<br />
vrlo prihvatljiva velikom dijelu<br />
desničarskoga glasačkog tijela.<br />
Određenja “rajnskog modela”<br />
i “socijalnog tržišta” postupno<br />
su se počela sve više poistovjećivati<br />
s njemačkom političkom<br />
praksom lijeve i desne<br />
provenijencije. Prema riječima<br />
bivšeg europskog ministra Rocca<br />
Buttiglionea, rajnski model<br />
nije nikakva teorija: riječ je o<br />
konkretnim oblicima suradnje<br />
AFP PHOTO / JAY DIRECTO<br />
Crkva se pridružila<br />
kritičarima kapitalizma,<br />
nezadovoljnicima te<br />
starim i prokušanim<br />
ideolozima – socijalne<br />
jednakosti<br />
i koordinacije različitih socijalnih<br />
interesa koje su Nijemci s<br />
vremenom uspjeli postići.<br />
A taj je model potom prihvatila<br />
i Europa.<br />
RAJNSKI MODEL KAO<br />
RAZVALINA?<br />
Nažalost, vratimo li se sada<br />
na Balkan, vidimo da nam<br />
određenja rajnskog kapitalizma<br />
ništa ne pomažu jer smo<br />
slični tinkering, ili socijalno<br />
dogovaranje, pregovaranje i preglasavanje, doduše, s puno<br />
više krađa i korupcije, imali i mi. A to, pak, znači: uspije li<br />
nam smjesa političkog pregovaranja, onda rezultat možemo<br />
zahvaliti “rajnskom kapitalizmu”, a ako ne uspije, kao što je,<br />
očito, slučaj s brojnim zemljama južne Europe i pogotovo<br />
Balkana – onda isti taj model slobodno možemo nazvati<br />
“ideologijom razvaline”.<br />
Ali, pustimo dosjetku. Postoje i ozbiljni razlozi za skepsu<br />
prema rajnskom (dogovornom) kapitalizmu. Premda je<br />
model suodlučivanja, koji uključuje i kontradiktorne ekonomske<br />
smjernice, trenutno još razmjerno uspješan u Njemačkoj,<br />
postaje sve jasnije da cijeli Stari kontinent ne može<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 15
FORBES<br />
FOKUS<br />
PUT U PROPAST<br />
funkcionirati na taj način, pa se kriza eurozone s pravom<br />
smije tumačiti kao posljedica neuspješne primjene “rajnskog<br />
kapitalizma” na cijelu Europu, ili, u mnogo dramatičnijem i,<br />
čini se, ispravnijem tumačenju, u uvjetima sve intenzivnije<br />
globalizacije, kao poraz samog modela.<br />
Ukratko, pomanjkanje teorije, odnosno, čvršće normativnosti<br />
u zasnivanju spomenutog socijalno-ekonomskog modela<br />
kapitalizma ima i mnogo loših strana. Prvo: neprestano<br />
dogovaranje i pregovaranje, nepostojanje čvrstih uporišta za<br />
predviđanje, a to znači orijentaciju<br />
u budućnosti, tvori stalan<br />
i razmjerno visok marginalni<br />
trošak poslovanja. On se potom<br />
kompenzira višim porezima i<br />
slabijom konkurentnošću europskih<br />
proizvoda na svjetskom<br />
tržištu. Nadalje, taj je model<br />
podložan stalnim optužbama<br />
za favoritizam, klijentelizam,<br />
pa i korupciju jačih ili brojnijih<br />
eurozastupnika, ministara, ali i<br />
korporacija u državnom i privatnom<br />
vlasništvu. Nije stoga<br />
slučajno da su europski građani<br />
sve skeptičniji prema europskim<br />
birokratima (“pregovaračima”)<br />
u Bruxellesu, Strasbourgu<br />
ili Luxemburgu, kao i<br />
prema korporacijama svih vrsta.<br />
Jer čak i njima, građanima Europe<br />
u razvijenijim i bogatijim<br />
demokracijama negoli je naša,<br />
cijela ta zgrada Unije, pogotovo<br />
kada se uspoređuje s uspjesima<br />
ostatka svijeta, sve više “miriše<br />
na socijalizam” ili “ideologiju<br />
razvaline”.<br />
Domaća je ljevica ove paradokse pregovaračkog rajnskog<br />
modela upravo osjetila na vlastitoj koži. Ne uspjevši<br />
zadovoljiti ničije interese, ona se dovela u situaciju da je se<br />
optužuje za “neoliberalizam”. A sve govori da će istu idejnu<br />
i praktičnu pogrešku ponoviti i nova vlast desnice, koju će<br />
ubrzo nakon dolaska na vlast s pravom početi optuživati<br />
za – “socijalizam”!<br />
MAGIČNA VRADŽBINA “SOCIJALNOG”<br />
U čemu je onda greška? Prije više od pedeset godina<br />
(1957.) nobelovac Friedrich Hayek suočio se sa sličnim problemom<br />
ideologije “razvalina” u tekstu “Što je socijalno?<br />
Što to znači? “ “Riječ ‘socijalno’”, pisao je Hayek, “postala je<br />
pridjev koji oduzima jasno značenje svakom pojmu s kojim<br />
se dovodi u vezu, i preobražava ga u vrlo rasplinutu frazu,<br />
čije se implikacije uvijek mogu iskrivljavati ako su nekome<br />
neprihvatljive. Upotreba te riječi u pravilu služi za skrivanje<br />
nedostatka suglasnosti među ljudima oko formule s kojom<br />
su oni, navodno, suglasni. Fraze poput ‘ekonomije socijalnog<br />
tržišta’ duguju svoje postojanje pokušajima da se politički<br />
slogani obuku u nošnju prihvatljivu za svačiji ukus. Kada<br />
svi koristimo riječ koja problem uvijek čini još konfuznijim<br />
umjesto da bude jasniji, kada ona pretendira da odgovor<br />
bude tamo gdje odgovora nema, kada je koristimo kao kamuflažu<br />
za težnje koje nemaju<br />
nikakve veze sa zajedničkim<br />
interesom, onda je očito došlo<br />
vrijeme za radikalnu operaciju<br />
uklanjanja ovih magijskih<br />
vradžbina.” Umjesto da se koristi<br />
za društvene strukture<br />
poput jezika ili običaja nastale<br />
anonimnim, spontanim, alogičnim<br />
djelovanjem i interakcijom<br />
ljudi, za proizvode nadindividualnih<br />
procesa kojima ne može<br />
upravljati nijedan pojedinačni<br />
um, riječ ‘socijalno’ danas se<br />
pretvorila u svoju suprotnost.<br />
WWW.EDELWEISS-GURGL.COM<br />
To što se “socijalno”<br />
koristi za označavanje<br />
vrijednosti koje se<br />
opisuju moralnima<br />
uzrok je degeneracije<br />
smisla za moralno<br />
Prvo se pretvorila u sinonim<br />
za ‘moralno’ i ‘dobro’, u sintagmama<br />
‘socijalna samosvijest’,<br />
‘socijalna odgovornost’, ‘socijalno<br />
blagostanje’, ‘socijalna<br />
pravda’, pa je političari koriste<br />
kao poštapalicu za sve i svašta,<br />
a potom se (‘logično’) pretvorila<br />
u predmet političke manipulacije<br />
odnosno svake namjerne<br />
intervencije u poredak. Tako je<br />
riječ ‘socijalno’ postupno posve<br />
izgubila na značenju i počela<br />
denotirati ‘sve što ima neke veze s društvom’.”<br />
Naravno, pretjerano je reći da sva ekonomska zla leže u<br />
zbrci značenja riječi “socijalno”, ali posve je jasno da je jedan<br />
od jasnijih kriterija “ideologije razvaline” ili, točnije, jedan<br />
od razmjeno važnih uvjeta za pretvaranje kuće u razvalinu<br />
– “newspeak”, politički novogovor, u kojem političari mogu<br />
izvrtati smisao vlastitih riječi i obećanja, u kojem je, kako<br />
Orwell kaže, dobro = loše, sloboda = nužnost itd., govor kojim<br />
se sugerira da je svaki postupak koji činimo “u ime društva”,<br />
“za opće dobro”, ujedno i dobar, opravdan i poželjan ako je<br />
“socijalno osjetljiv”. “Doista”, zaključuje Hayek, “sve češće<br />
mislim kako je rastezanje riječi ‘socijalno’ za označavanje<br />
vrijednosti koje smo uvijek opisivali kao moralne možda jedan<br />
od glavnih uzroka opće degeneracije smisla za moralno<br />
u našem svijetu.”<br />
16<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
POSLOVNI INKUBATORI I<br />
TEHNOLOŠKI PARKOVI<br />
Kreatori novog biznisa<br />
NAPISALI:<br />
Gordana Grgas, Dragana Radusinović, Gordana Galović, Luka Benčić, Nikola Patković, Jozo Vrdoljak i Boris Orešić<br />
ILUSTRACIJA: SHUTTERSTOCK<br />
Tu ništa nije slučajno i nema letargije.<br />
Ritam je brz, a planovi globalni. Ako vas<br />
uhvati poslovični hrvatski pesimizam,<br />
svakako posjetite jedan od 30-ak domaćih<br />
poslovnih inkubatora ili tehnoloških<br />
parkova; dobit ćete moćnu energetsku<br />
injekciju. Mi smo ih u ovom broju <strong>Forbes</strong>a<br />
posjetili deset – u Zagrebu, Sisku,<br />
Varaždinu, Osijeku, Rijeci, Šibeniku, Splitu<br />
i Klisu, a samo su tri rezultat privatne<br />
inicijative. Prema najavama, bit će ih još.<br />
Zagrebački inkubator poduzetništva,<br />
smješten u ZIP.Factoryju, svakako<br />
je najstariji i najveći privatni start-up<br />
inkubator, a od ove godine diči se i fondom<br />
sjemenskog kapitala, pa se može nazvati i akceleratorom.<br />
Skromnim, ali ipak. U Sisku je tvrtka Applied Ceramics<br />
prije nekoliko mjeseci pokrenula inkubator Pisak i već sve<br />
vrvi od ideja, a inspiracija stiže iz Silicijske doline. The Inkubator,<br />
koji se smjestio u Impact Hubu Zagreb, eksperiment je<br />
koji gura socijalno poduzetništvo. I u njemu najavljuju fond<br />
sjemenskog kapitala.<br />
Ostali inkubatori i tehnološki parkovi iz našeg dosjea u<br />
vlasništvu su općina, gradova ili sveučilišta, a planovi većine<br />
usmjereni su na značajno širenje zahvaljujući novcu iz europskih<br />
fondova, u čemu prednjače Rijeka i Varaždin.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 17
Vjerujem da je sve moguće,<br />
poruka je na zidu koja<br />
dočeka posjetitelja u ZIP.<br />
Factoryju na zagrebačkoj<br />
Kajzerici. Onda sitnijim<br />
slovima: Ja riskiram. Ja sam fokusiran.<br />
Energičan sam. Pa crvenim: Ja<br />
sam poduzetnik.<br />
Tako mladi članovi timova koji<br />
dolaze u prvi hrvatski privatni<br />
start-up inkubator nemaju jedan od osnivača<br />
Poslovni anđeo<br />
Mihovil Barančić,<br />
dileme što dobivaju i što se od<br />
ZIP-a, kaže da bi<br />
njih tamo očekuje. Trenutno<br />
porezne olakšice<br />
za rizična ulaganja<br />
ih je 11, a u tri ili četiri najbolja<br />
olakšale mnogo<br />
Zagrebački inkubator poduzetništva<br />
(ZIP) uložit će do 15 tisuća<br />
toga<br />
eura sjemenskog kapitala za oko<br />
osam posto udjela. Iako radi u znatno<br />
skromnijim uvjetima od svojih svjetskih<br />
uzora, YCombinatora, Techstarsa<br />
i Seedcampa, to je najbliže akceleratoru<br />
što Hrvatska trenutno ima.<br />
Neki ZIP-ovi stariji "diplomanti"<br />
već su se otisnuli dalje i primili veće<br />
runde ulaganja stranih fondova rizičnog<br />
kapitala, a ostali se nadaju da će ih<br />
slijediti ili su odustali. Kompeticija je<br />
velika, a neke ideje jednostavno nisu<br />
dovoljno dobre ili, pak, skalabilne da<br />
bi uspjele kao start-up projekt.<br />
"Uskoro krećemo s pozivom za<br />
sedmu generaciju, dok će oni iz<br />
prethodne generacije, u koje<br />
ćemo uskoro i uložiti, ostati<br />
kod nas i pratit ćemo dalje<br />
njihov razvoj te ulagati po<br />
potrebi. Za sve to imamo<br />
osiguranih 80 tisuća eura<br />
iz crowdfunding kampanje<br />
koju smo lani proveli<br />
na britanskoj platformi<br />
Seedrs", kaže Mihovil<br />
Barančić, jedan od<br />
osnivača Inkubatora,<br />
ocjenjujući da im je<br />
prošla godina bila<br />
prilično dobra. Još<br />
nisu odlučili kako<br />
će dalje, hoće li<br />
opet u crowdfunding<br />
ili će na neki<br />
drugi način osigurati<br />
novu rundu<br />
kapitala. Bez toga,<br />
18<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
INKUBATORI<br />
PRVI START-UP INKUBATOR I<br />
AKCELERATOR U HRVATSKOJ: ZIP<br />
Mjesto gdje je<br />
sve moguće<br />
U ZIP-u su fokusirani na tehnološke start-upe, što<br />
znači za projekte iz IT sektora s perspektivom<br />
brzog, vertikalnog rasta Piše: Gordana Grgas,<br />
snima: Boris Kovačev/Cropix<br />
ZIP<br />
Godina osnutka: 2012., osnivači<br />
Mihovil Barančić,<br />
Saša Cvetojević,<br />
Ivo Špigel, Damir Sabol<br />
• BROJ TIMOVA: ukupno 31<br />
u 5 generacija; sada je tamo<br />
6. generacija sa 11 timova<br />
• MENTORI: mreža 33 domaća i 7<br />
stranih mentora<br />
• USLUGE: prostor, infrastruktura,<br />
savjeti mentora, edukacijske<br />
radionice<br />
• TRAJANJE INKUBACIJE:<br />
4 mjeseca<br />
• CIJENA INKUBACIJE: 3000 kuna<br />
za tim do 4 člana<br />
• FOND ZA AKCELERACIJU: imaju,<br />
po timu maksimalno 15.000 eura<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 19
INKUBATORI<br />
ZIP<br />
većina start-upa koja ima šanse<br />
za uzlet morat će svoj prvi<br />
kapital tražiti u inozemstvu, a<br />
dosad je u tome često sudjelovao<br />
bugarski Launch Hub ili<br />
investicijski fond Eleven, što<br />
znači da se domaći start-upi<br />
nakon inkubacije sele u Bugarsku<br />
ili pak na zapad, ako<br />
se tamo probiju. Kako nam je<br />
rekao Barančić, nedavno su<br />
tri njihova "diplomca" dobila<br />
vanjsku investiciju – aplikaciji<br />
za nutricioniste GreenPie stigla<br />
je iz Bugarske, aplikaciji za<br />
treniranje Madbarz iz Mađarske,<br />
a Hockey Coach Visionu<br />
iz Švicarske.<br />
Jedna od novih opcija za financiranje<br />
start-upa u Hrvatskoj<br />
bit će možda i pilot-projekt<br />
koinvestiranja koji upravo<br />
najavljuje Hamag-Bicro u<br />
iznosu 7 milijuna kuna, u sklopu<br />
kojeg bi ta državna agencija<br />
s jednakim iznosom pratila<br />
ulaganja poslovnih anđela. Budući<br />
da su tri od četiri osnivača<br />
ZIP-a ujedno i poslovni anđeli<br />
okupljeni u udruzi Crane, to<br />
bi mogla biti prilika za timove<br />
u inkubaciji. No, država bi<br />
trebala učiniti još jedan pomak<br />
i uvesti, kao, primjerice,<br />
u Britaniji, porezne olakšice<br />
za rizična ulaganja poslovnih<br />
anđela, kaže Barančić, pa bi ih<br />
bilo više. On je dosad uložio u<br />
šest projekata, iz jednog je izašao,<br />
a samo jedan trenutno nosi dobit;<br />
preostala četiri još su u razvojnoj fazi i<br />
nekoliko su godina udaljeni od ostvarivanja<br />
dobiti. Općenito, kaže, prosječne<br />
početne (seed) investicije u start-upe<br />
su od 100 do 200 tisuća kuna.<br />
ZIP su uz Barančića krajem 2012.<br />
godine osnovali poduzetnici i poslovni<br />
anđeli Saša Cvetojević i Damir<br />
Sabol te Ivo Špigel kako bi potaknuli<br />
razvoj tehnoloških start-upa. Da je u<br />
Tehnološkom parku Zagreb, koji također<br />
funkcionira kao inkubator, bilo<br />
dovoljno prostora, svoj bi program<br />
inkubacije, kažu, provodili tamo, no<br />
ULOGA JE ZIP-a DA BUDE<br />
POKRETAČ START-UP<br />
ZAJEDNICE, A FOND KOJI<br />
SMO PRIKUPILI JE VELIK<br />
KORAK NAPRIJED, KAŽE<br />
SAŠA CVETOJEVIĆ<br />
morali su se snaći i tako je nastao ZIP.<br />
Factory.<br />
"Zadovoljan sam onim što smo dosad<br />
učinili. Inicijativa kojom je pokrenut<br />
ZIP prerasla je u ozbiljnu instituciju<br />
za potporu poduzetnicima. Uloga<br />
mu je da bude pokretač start-up zajednice<br />
i pomaže onima koji su krenuli<br />
u razvoj svojih projekata, a fond koji<br />
smo prikupili i koji će ove godine biti<br />
dodijeljen prvim projektima je velik<br />
korak naprijed jer dosad nešto takvo<br />
nije napravljeno ni u Hrvaskoj ni u<br />
regiji", komentira Saša Cvetojević.<br />
Na pitanje ima li timova dovoljno,<br />
odgovara potvrdno jer su im<br />
kapaciteti ograničeni zbog<br />
vrlo malih sredstava kojima<br />
sve financiraju. Naravno, bili<br />
bi sretniji kad bi im dolazilo<br />
još više kvalitetnih projekata i<br />
kad bi mogli odabrati još bolje<br />
jer bi tada i brže vidjeli rezultate<br />
svog rada, napominje.<br />
Inkubacija se sada provodi<br />
u trajanju od četiri mjeseca,<br />
stoji 3000 kuna za tim od<br />
četiri člana, a za to vrijeme<br />
"đaci" prolaze intenzivnu<br />
edukaciju i razvoj.<br />
"Timovi prije svega rade<br />
na brušenju svojih projekata.<br />
Cilj nam je naučiti ih izvršavanju<br />
zadataka koje si sami<br />
postavljaju, u zadanim rokovima<br />
i traženoj kvaliteti, praćenju<br />
pokazatelja i reagiranju<br />
na promjene. Sve to mora dovesti<br />
do opipljivih rezultata<br />
poput izbacivanja prvih verzija<br />
na tržište, prvih korisnika,<br />
prvih prihoda, investicija<br />
ili barem izrade prvog funkcionalnog<br />
prototipa", tumači<br />
princip rada Cvetojević.<br />
Svakom je timu dodijeljen<br />
vodeći mentor, a oni mogu po<br />
vlastitom izboru na individualnoj<br />
bazi raditi i s drugima,<br />
raznih profila, koji su na listi<br />
ZIP-a. Sada ih je 40-ak, domaćih<br />
i stranih, a među njima<br />
su i uspješni startupovci poput<br />
Osječanina Matije Kopića,<br />
osnivača Farmerona, Mate Rimca, pa<br />
suvlasnika Pet minuta Luke Abrusa...<br />
K tome, u toj tvornici start-upa stalno<br />
se nešto zbiva, od različitih hackathona<br />
do konferencija, a postoji i<br />
prostor za coworking za one koji nisu<br />
u inkubaciji, tako da su inspiracija i<br />
networking zajamčeni.<br />
Uskoro će organizirati i konferenciju<br />
o neuspjesima jer je, naravno, i to<br />
edukativno. Uostalom, velika većina<br />
start-upa propada, to im je "genetska"<br />
predispozicija. Ta "fail" konferencija<br />
bit će dio europskog projekta financiranog<br />
iz programa Horizon 2020,<br />
20<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
za što su se natjecali u sklopu međunarodnog<br />
konzorcija pod vodstvom<br />
belgijskog Start Laba.<br />
Jedan od uspješnih ZIP-ovih timova<br />
u aktualnoj, šestoj generaciji, koji<br />
je već počeo s prodajom proizvoda je<br />
tvrtka Thorium Software. U inkubator<br />
su došli ponajprije radi stjecanja<br />
poduzetničkih znanja, tumači direktor<br />
Dario Ilija Rendulić, a razvili su<br />
aplikaciju za provedbu energetskog<br />
pregleda zgrada ThoriumA+.<br />
"Imamo već nekoliko korisnika te<br />
200 otvorenih računa, što znači da<br />
certifikatori isprobavaju našu aplikaciju<br />
i možda postanu korisnici. U Hrvatskoj<br />
je sada 1600 certifikatora pa je<br />
to naše tržište, a sada ćemo aplikaciju<br />
prilagoditi i za europsko tržište", najavljuje<br />
Rendulić.<br />
Osječki start-up LegalTie razvio je,<br />
pak, softver za vođenje odvjetničkih<br />
ureda, kojemu se može pristupiti s<br />
bilo kojeg uređaja, i u veljači<br />
će ga pustiti u testiranje. Dosad<br />
je tvrtka dobila poticaj od Hamaga<br />
u iznosu od 50 tisuća kuna te od<br />
Osječko-baranjske županije 15 tisuća<br />
kuna, a u ZIP-u su zbog vrlo intenzivnog<br />
programa i uključivanja u njegovu<br />
široku poduzetničku mrežu. Kako<br />
kaže suosnivač Ivan Bosnić, već imaju<br />
i kontakte na američkom i britanskom<br />
tržištu, te su prilično uvjereni<br />
u uspjeh. Petra Klasić iz tima Tuto-<br />
Tod s partnericama još nije osnovala<br />
tvrtku, to tek slijedi. One su razvile<br />
iPad aplikaciju za roditelje male djece<br />
koji s njima žele kvalitetno provoditi<br />
vrijeme, nudeći im ideje i upute za<br />
aktivnosti. Na Zagreb Connectu su<br />
prošle godine osvojile treće mjesto i<br />
dobile 20 tisuća kuna, a uskoro izlaze<br />
s beta-verzijom. Sada im treba ulaganje<br />
kako bi krenule u ozbiljnu marketinšku<br />
kampanju. Program u ZIP-u<br />
Timovi šeste<br />
generacije u ZIP-u<br />
upravo završavaju<br />
četveromjesečnu<br />
inkubaciju, a najbolji<br />
među njima dobit će<br />
sjemenski kapital u<br />
iznosu do 15 tisuća<br />
eura<br />
je, kaže Petra Klasić,<br />
snažnog ritma i njoj je<br />
bio odličan. Web servis za<br />
iznajmljivanje apartmana Tourism4m<br />
proizvod je tima koji je u ZIP ušao<br />
prvenstveno radi mentorske mreže,<br />
ne toliko zbog kapitala, tumači osnivač<br />
istoimene tvrtke Augustin Jarak,<br />
koji je prethodno prošao i intenzivni<br />
tromjesečni program američkog startup<br />
akceleratora Founder Institute u<br />
Zagrebu. Kada ga završi i u ZIP-u, najavljuje,<br />
tražit će ulaganje od barem 25<br />
tisuća eura u nekom od akceleratora u<br />
SAD-u s obzirom na to da su i tvrtku<br />
registrirali u Delawareu.<br />
Kako jedna od definicija start-upa<br />
kaže da su oni novoosnovane tvrtke s<br />
globalnim ambicijama i potencijalom,<br />
posve je razumljivo da tako razmišljaju<br />
i rade i oni koji čine ZIP-ov alumni.<br />
Granice ne postoje, Hrvatska je samo<br />
prvi korak.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 21
INKUBATORI<br />
ZNANSTVENO-TEHNOLOGIJSKI<br />
PARK STEP RI<br />
Sveučilište u Rijeci u drugoj<br />
polovici 2008. godine<br />
osnovalo je Znanstvenotehnogijski<br />
park Step Ri,<br />
poduzetnički inkubator<br />
koji djeluje u sklopu Kampusa. U šest<br />
i pol godina napravili su i više nego što<br />
je bilo u planu.<br />
"Iako je naš primarni zadatak bila<br />
znanstvena zajednica, doseg nam se<br />
uvelike proširio i postali smo javni<br />
servis za poduzetnike. Zadaća nam<br />
je širiti poslovna znanja i informacije<br />
svima kojima će to pomoći da bolje<br />
posluju. Iako su zgrada i poslovni prostor<br />
za inkubaciju poslovanja bili naš<br />
početak, pokazalo se da su usluge i<br />
savjeti koje pružamo postali važniji<br />
i korisniji dio našeg postojanja. Naše<br />
znanje stvara razliku više od samog<br />
krova nad glavom", govori Boris Golob,<br />
direktor Parka.<br />
Ističe da žele raditi sa svima koji<br />
dođu i pomoći im da postanu uspješniji,<br />
profitabilniji i veći, a to se ne odnosi<br />
samo na one koji dolaze iz redova<br />
znanstvenika, iz Rijeke ili Primorskogoranske<br />
županije.<br />
"Imamo klijente iz cijele Hrvatske,<br />
a naše znanje je dobrodošlo i preko<br />
granica Hrvatske. Dobrih kandidata<br />
nikad dosta bez obzira radi li se o početnicima<br />
ili poduzećima koja posluju<br />
već godinama, a žele biti uspješnija i<br />
konkurentnija", kaže.<br />
Step Ri je u načelu poduzeće koje<br />
upravlja zgradom površine malo veće<br />
od 3000 četvornih metara i posluje<br />
kao poduzetnička potporna institucija.<br />
"Početna je ideja bila da primarno<br />
radimo sa znanstvenicima koji žele<br />
postati poduzetnici te im pružimo<br />
prostor i savjetodavnu potporu. Kako<br />
je, nažalost, takvih znanstvenika još<br />
premalo, počeli smo raditi i s 'normalnim'<br />
poduzećima. Sada imamo programe<br />
i za postojeća poduzeća, poduzetnike<br />
početnike, kao i za znanstvenike,<br />
ali i komercijalizaciju znanstvene<br />
opreme i kapaciteta. Imamo širok i<br />
vrlo posjećen program edukacija za<br />
poduzetnike, savjetodavne programe<br />
Prosvjetitelji<br />
novog doba<br />
Riječki je park primarno trebao raditi na ulasku<br />
znanstvenika u svijet poduzetništva, ali kako je njih<br />
i dalje premalo, postao je javni servis za poduzetnike<br />
usred sveučilišnog kampusa Piše: Luka Benčić<br />
22<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Direktor riječkog<br />
inkubatora Step Ri<br />
Boris Golob i suradnici<br />
Andrea Oštrić, Branka<br />
Franović, Jana Blažević<br />
Marcelja i Neven<br />
Tamarut<br />
u kojima radimo s tvrtkama nekoliko<br />
mjeseci, kao što su 'Tvornica inovacija'<br />
za razvoj proizvoda, 'Protos' za razvoj<br />
usluga te pojedinačna savjetovanja u<br />
područjima internacionalizacije i skaliranja<br />
poslovanja, strateškog upravljanja<br />
ili projekata EU",<br />
kaže Golob.<br />
Njihove usluge u pravilu<br />
su besplatne za korisnike<br />
jer je netko drugi,<br />
kako ističe Golob, "platio<br />
ručak".<br />
"Nastojimo osigurati<br />
plaćanje naših usluga iz<br />
programa MINPO, EU ili<br />
lokalne zajednice, odnosno iz vlastitih<br />
prihoda od upravljanja zgradom.<br />
Dakle, mi istodobno pribavljamo javna<br />
sredstva, novac iz različitih nacionalnih<br />
i europskih programa te kroz<br />
naše aktivnosti i kad ga dobijemo taj<br />
UZ POMOĆ AMERIČKE<br />
AMBASADE ORGANIZIRALI<br />
SU HACKATHONE I VEĆ DVA<br />
START-UP KAMPA U RIJECI, A<br />
TREĆI UPRAVO PRIPREMAJU<br />
SNIMILA: TEA CIMAŠ/CROPIX<br />
novac, transferiramo ga kao znanje<br />
i informacije, savjetovanje i podršku<br />
poduzetništvu. To sve nastojimo raditi<br />
efikasno kao da smo privatna profitna<br />
tvrtka jer jedino tako možemo zadržati<br />
kredibilitet kod naših financijera, ali<br />
i klijenata", kaže direktor.<br />
Ministarstvo poduzetništva<br />
izabralo je StepRi<br />
za najbolju poduzetničku<br />
potpornu instituciju 2012.<br />
godine (2013. se više nisu birale).<br />
Prema riječima Borisa<br />
Goloba, odlično surađuju i s<br />
Ministarstvom poduzetništva,<br />
HAMAG-BICRO-om,<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 23
INKUBATORI<br />
STEP RI<br />
PLANOVI ZA BUDUĆNOST<br />
SU AMBICIOZNI: RAST DO<br />
VELIČINE PROSJEČNOG<br />
PARKA U EU, 20-ak PUTA<br />
VEĆEG OD SADAŠNJEG<br />
Primorsko-goranskom županijom, Gradom<br />
Rijekom, a posebno s američkom<br />
ambasadom u Zagrebu, koja je omogućila<br />
održavanje dva start-up kampa (treći<br />
je u pripremi) kao i međunarodnog<br />
hackathona.<br />
"Dio naših stanara u inkubaciji ima<br />
pravo na nižu najamninu nakon što<br />
prođu prilično strogu evaluaciju što<br />
je provode tri neovisna evaluatora, a<br />
dio stanara plaća tržišnu najamninu.<br />
Za one koji nemaju potrebu za<br />
prostorom, ali im treba savjetodavna<br />
podrška, tu je 'off park inkubacija'.<br />
Predinkubacija je program za one<br />
koji još nisu sigurni jesu li spremni<br />
za pokretanje posla ili ne", priča direktor<br />
Znanstveno-tehnologijskog<br />
parka.<br />
Na događanja koja organiziraju godišnje<br />
dođe više od tisuću polaznika,<br />
a to uključuje edukacije, povezivanja,<br />
savjetovanja. Više od 100 poduzeća,<br />
znanstvenika i početnika godišnje<br />
dobije savjetovanje, a njihovi su korisnici<br />
dobili nekoliko milijuna kuna<br />
subvencija.<br />
Step Ri zapošljava petero ljudi, od<br />
kojih je troje poslovnih savjetnika koji<br />
pokrivaju različita područja i kao tim<br />
rješavaju vrlo kompleksne projekte<br />
poslovnog savjetovanja malih i velikih<br />
tvrtki.<br />
"Imamo stručnjaka za metode inoviranja,<br />
razvoj i inovaciju poslovnih<br />
modela, strateško upravljanje, stvaranje<br />
disruptivnih inovacija, zatim kolegu<br />
koji je MBA, ali i specijaliziran za<br />
upravljanje i zaštitu intelektualnog<br />
vlasništva, kolegicu koja je certificirani<br />
stručnjak za definiranje cijena i<br />
cjenovnih politika, iskusna u razvoju i<br />
komercijalizaciji usluga te direktnom<br />
marketingu. Voditeljica projekata EU<br />
vodi naše projekte<br />
te informira i<br />
savjetuje korisnike<br />
o pojedinim<br />
europskim<br />
programima, a<br />
tu je i administratorica<br />
koja<br />
se brine o našim<br />
financijama, administraciji<br />
i svemu što je bitno da bi<br />
naše svakodnevno poslovanje teklo<br />
glatko", govori Boris Golob.<br />
Godišnji proračun Step Rija je oko<br />
2,5 milijuna kuna, a Golob ističe da su<br />
samoodrživi.<br />
"Financiramo se iz najamnine korisnika<br />
prostora i od projekata te manjim<br />
dijelom od savjetodavnih usluga.<br />
24<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Ostvarujemo knjigovodstvenu dobit,<br />
no u osnivačkom aktu tvrtke imamo<br />
klauzulu o obaveznom reinvestiranju,<br />
odnosno neisplati dobiti, tako da smo<br />
iz perspektive EU javna ustanova", kaže<br />
direktor.<br />
Step Ri vodi projekte kao što su<br />
EEN, već spomenuti "Protos" i "Tvornica<br />
inovacija" te "Komercijalizacija<br />
znanstvenih kapaciteta", s time da ih<br />
je još nekoliko u prijavi i čekaju se<br />
odgovori. U Parku je trenutno dvadesetak<br />
tvrtki s tristotinjak zaposlenih.<br />
Među najpoznatijim su korisnicima,<br />
bivšim i sadašnjim, start-upi kao<br />
što su Pametni upiti - WhoApi, E-glas<br />
te "njihova" predstavnica u HRT-ovu<br />
showu Iva Šamanić Jureša. WhoApi<br />
je posebno zanimljiva priča.<br />
Riječ je o tvrtki koja nudi usluge za<br />
pretraživanje informacija o više od<br />
200 milijuna domena, a svojedobno je,<br />
kao start-up, pobudila veliku pozornost<br />
struke – 2012. zamijetio ju je Mihovil<br />
Barančić, predsjednik hrvatske<br />
mreže poslovnih anđela CRANE, koji<br />
joj je pružio značajan poticaj uloživši<br />
300 tisuća kuna, a njihov je projekt<br />
dobio nagradu od 50.000 američkih<br />
dolara kao najbolji start-up na poznatoj<br />
konferenciji u SAD-u "Geeks<br />
on a Plane", koju dodjeljuje američki<br />
poslovni inkubator "500 Startups"<br />
i njegov osnivač Dave McClure, nakon<br />
čega su dečki prošli tromjesečno<br />
stručno usavršavanje u Silicijskoj<br />
dolini. No, još je tu "konja za trku".<br />
"Možda su ipak najuspješnije<br />
tvrtke koje rastu i zapošljavaju iako<br />
nisu klasični start-upi - Assist, Alveus,<br />
Kompare i Audit. Korisnici naših<br />
usluga su i uspješna rastuća SME<br />
poduzeća iz okruženja, primjerice<br />
Namještaj Mima, Alarm Automatika,<br />
GISdata i Login", kaže Golob.<br />
Uvjeti za dobivanje prostora su, dodaje,<br />
prije svega ambicija i dobra volja.<br />
Zgrada Znanstveno-tehnologijskog<br />
parka korisnicima nudi urede i laboratorije<br />
od 15 do 300 četvornih metara<br />
u dvije vrste najma: povlaštenom u<br />
fazi predinkubacije, od 4 eura po kvadratu<br />
mjesečno uz 2 eura po kvadratu<br />
paušala za troškove, te redovitom, za<br />
STEP RI<br />
Osnovan 2008., osnivač<br />
Sveučilište u Rijeci<br />
• UKUPAN BROJ KORISNIKA<br />
PROSTORA: 23<br />
• TVRTKI U INKUBACIJI: 5<br />
• TVRTKI U PREDINKUBACIJI: 4<br />
• PROGRAM PARK OFF<br />
INKUBACIJE: 6<br />
• MENTORA: 3<br />
• CIJENA PROSTORA: u<br />
predinkubaciji od 4 eura po<br />
kvadratu mjesečno plus 2 eura<br />
po kvadratu paušala za troškove,<br />
te redovni za tvrtke utemeljene<br />
na znanju i novim tehnologijama<br />
po tržišnoj cijeni do maksimalno<br />
12,6 eura po kvadratu plus 2 eura<br />
paušala za troškove mjesečno<br />
• USLUGE: korištenje ureda i<br />
laboratorija<br />
• TRAJANJE INKUBACIJE 3 godine,<br />
predinkubacije 6 mjeseci<br />
• Fond za akceleraciju nemaju, niti<br />
ga namjeravaju osnovati<br />
MEĐU NAJPOZNATIJIM<br />
KORISNICIMA RIJEČKOG<br />
INKUBATORA SU<br />
START-UPOVI PAMETNI UPITI -<br />
WHOAPI, TE E-GLAS<br />
tvrtke utemeljene na znanju i novim<br />
tehnologijama po tržišnoj cijeni do<br />
maksimalno 12,6 eura po četvornome<br />
metru plus 2 eura paušala za troškove,<br />
također po kvadratu na mjesečnoj bazi.<br />
Prema propozicijama, povlašteni<br />
najam mogu ostvariti poduzetnici vlasnici<br />
start-up poduzeća te pripadnici<br />
znanstvene zajednice s pozitivnom<br />
evaluacijom triju neovisnih stručnjaka,<br />
a uz uredsko-laboratorijske prostore<br />
stanarima su na raspolaganju<br />
konferencijski prostori, prostori za<br />
sastanke i edukacije te ugostiteljski<br />
objekt. Stanari imaju pravo besplatno<br />
se koristiti predavaonicom do 100<br />
mjesta i učionicom do 30 mjesta najviše<br />
tri dana kvartalno te dvoranom<br />
za sastanke prema potrebi i uz prethodnu<br />
najavu.<br />
"Predinkubacija traje šest mjeseci,<br />
inkubacija tri godine, a tehnološke<br />
tvrtke u komercijalnom zakupu nemaju<br />
ograničenje. Savjetovanje poduzeća<br />
nema nekakav rok. Neke tvrtke iz<br />
okruženja pratimo i podržavamo već<br />
četvrtu godinu, a po njihovu uspjehu<br />
i rastu poslovanja čini se da ćemo još<br />
dugo", kaže Golob.<br />
Na pitanje imaju li fond za akceleraciju<br />
ili ga namjeravaju osnovati,<br />
odgovor je ne, no imaju ambicija.<br />
"Sveučilište u Rijeci osnivač je zaklade<br />
FIPRO koja ima vrlo ograničena<br />
sredstva za razvoj i komercijalizaciju<br />
proizvoda. U ovom trenutku na toj zakladi<br />
skupljamo iskustva i razvijamo<br />
praksu", ističe.<br />
Planovi za budućnost su ambiciozni:<br />
rast do veličine prosječnog parka<br />
u EU (dvadesetak puta većeg od sadašnjeg).<br />
Za to su, kaže Golob, potrebna<br />
sredstva, ali i razvoj njihove poslovne<br />
zajednice kako<br />
bi sve to moglo<br />
stvarati vrijednost<br />
i za poslovnu<br />
i za znanstvenu te<br />
lokalnu zajednicu<br />
u cjelini.<br />
"Nema smisla<br />
graditi nešto što<br />
će zjapiti prazno.<br />
Nama u ovom<br />
trenutku nedostaju tvrtke, ali još više<br />
zapošljiva, kvaificirana radna snaga,<br />
kao što su inženjeri, programeri ili biotehnolozi,<br />
kojima će se privući strane<br />
tvrtke i omogućiti rast domaćih<br />
tehnoloških tvrtki.<br />
Zato je važna suradnja poslovne i<br />
znanstvene zajednice, stoga je uloga<br />
Sveučilišta u razvoju regije krucijalna.<br />
Sveučilište mora stvoriti ljude pomoću<br />
kojih će se transformirati gospodarska<br />
struktura šire regije i postindustrijske<br />
Rijeke", zaključuje direktor Znanstveno-tehnologijskog<br />
parka.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 25
To je drugačiji inkubator. Osim što potiče<br />
razvoj inovativnog poduzetništva, poseban<br />
naglasak stavlja na njegovu društvenu stranu,<br />
odnosno potiče one poduzetnike koji<br />
žele putem svojih rješenja kreirati pozitivne<br />
društvene promjene.<br />
Ne radi se samo o tehnološkim poduzetnicima,<br />
nego o svima koji imaju dobru i kvalitetnu ideju, kaže<br />
Ratko Mutavdžić iz konzultantske tvrtke Projektura,<br />
ujedno jedan od mentora u zagrebačkom The<br />
Inkubatoru, namijenjenom lokalnim poduzetnicima<br />
i društvenim inovatorima.<br />
Riječ je o jednom od malobrojnih privatnih inkubatora<br />
u Hrvatskoj, a osnovao ga je Impact Hub<br />
Zagreb. Sada je tamo 11 timova u različitim fazama<br />
razvoja, a kako najavljuje direktor i suosnivač Hermes<br />
Arriaga Sierra, za nekoliko najboljih osigurat će<br />
uskoro sjemenski ("seed") kapital kako bi pomogli<br />
u komercijalizaciji.<br />
26<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
INKUBATORI<br />
PRVI HRVATSKI RASADNIK SOCIJALNOG<br />
PODUZETNIŠTVA: THE INKUBATOR<br />
Stvaraju poduzetničku<br />
komunu za 21. stoljeće<br />
Prije dvije godine šest je partnera osnovalo tvrtku Pokreni ideju i Impact<br />
Hub Zagreb, ugodno mjesto za coworking, a jedan od programa je i<br />
inkubator za socijalne poduzetnike, u kojem sada čak 11 timova razvija<br />
svoje projekte po lean start-up modelu Piše: Gordana Grgas<br />
Hermes Arriaga,<br />
suosnivač i direktor<br />
Impact Huba Zagreb,<br />
najavljuje da će<br />
nekoliko najboljih<br />
timova uskoro dobiti<br />
sjemenski kapital<br />
SNIMIO: BORIS KOVAČEV/CROPIX<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 27
INKUBATORI THE INKUBATOR<br />
Ukupna je vrijednost inkubacije po<br />
članu tima, navodi on, 22.500 kuna godišnje,<br />
ali zahvaljujući potpori koju su<br />
dobili od Ministarstva poduzetništva i<br />
obrta te partnera Impact Huba Zagreb,<br />
cijena je za korisnike ipak znatno niža:<br />
500 kuna mjesečno. U pitanju je pilotprogram<br />
koji je počeo u travnju prošle<br />
godine, a kako tumači Hermes Arriaga<br />
Sierra, provode ga po "lean start-up"<br />
modelu. To znači da se kreće od ideje i<br />
njezina testiranja i modificiranja, pa se<br />
tek nakon toga osniva tvrtka.<br />
"To nije tipičan pristup za Hrvatsku.<br />
Uglavnom svi kreću obrnuto", kaže<br />
Hermes Arriaga. Program i edukacija<br />
u The Inkubatoru provodi se u pet<br />
stupnjeva – ideja, njezina razrada,<br />
ocjenjivanje koje uključuje i analizu<br />
tržišta, potom učenje o financijskom<br />
menadžmentu i pravnim pitanjima,<br />
zatim učenje o online oruđima te prezentacijskim<br />
vještinama, da bi tek na<br />
kraju uslijedila "starting up" faza, gdje<br />
se timovi pripremaju za pitch pred ulagačima.<br />
"Program je specifičan po tome što<br />
primjena tehnologije ovdje ne mora biti<br />
osnova ideje ili poslovanja poduzetnika,<br />
ali mu može značajno pomoći da<br />
svoju ideju uspostavi, proširi ili globalizira,<br />
što je inače jako bitno za naše malo<br />
i srednje poduzetništvo", objašnjava<br />
Mutavdžić, bivši microsoftovac koji je<br />
dosad pokrenuo<br />
tri start-upa. Među<br />
mentorima je<br />
NE MOGU JOŠ REĆI DA SMO<br />
USPJELI, ALI ODLUČILI SMO<br />
SE RAZVIJATI POLAKO I NE<br />
ŽALIMO SE, KAŽE ARRIAGA,<br />
DIREKTOR IMPACT HUBA<br />
i Arriaga, inženjer<br />
poljoprivrede iz<br />
Meksika koji je<br />
u Nizozemskoj<br />
magistrirao na<br />
ekonomiji okoliša,<br />
a fokusiran je na<br />
razvoj socijalnog<br />
poduzetništva. Zbog projekata u kojima<br />
je dosad sudjelovao kao poduzetnik,<br />
on ima komercijalne vještine i podučava<br />
o poslovnoj strategiji.<br />
U najvišoj fazi, koju nazivaju "rane<br />
operacije", trenutno su samo dva<br />
projekta, a većina ih je u predzadnjoj<br />
fazi, prototipa ili testiranja, gdje je i tim<br />
Svemira Vranka koji radi na GreenFlyu,<br />
organskom superfood napitku na<br />
bazi alge spiruline i sjemenki konoplje.<br />
Formulu za napitak smislili su uz<br />
pomoć nutricionistice Diane Gluhak,<br />
koja je također sa svojim timom u inkubaciji<br />
u The Inkubatoru, gdje razvija<br />
projekt profesionalnog savjetovanja o<br />
nutricionizmu i zdravlju. Mentor im<br />
je Arriaga.<br />
"Projekt GreenFly u fazi je traženja<br />
investitora i pripreme za izlazak na tržište.<br />
Green Fly je okupio tim prijatelja<br />
koji ima i međunarodne članove, pa<br />
se naše moguće partnerstvo širi sve<br />
do New Yorka, gdje pripremamo suradnju<br />
s organizacijom Smile Train za<br />
pomoć djeci s krivo sraslim usnama.<br />
Naime, kroz Impact Hub, koji je socijalnopoduzetnički<br />
inkubator, učimo<br />
razvijanje poslovnog modela, brušenje<br />
prezentacijskih i prodajnih vještina, ali<br />
i kako ugraditi model u kojem će uz<br />
osnivače i netko drugi imati koristi od<br />
našeg poslovnog uspjeha", kaže Svemir<br />
Vranko. Cilj im je prikupiti oko 800<br />
tisuća kuna ulaganja. U prezentaciji<br />
koju su pripremili, potencijalno trži-<br />
28<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
šte u EU procjenjuju na 20 milijuna<br />
"organski osviještenih" kupaca, pa kad<br />
bi zarađivali pet kuna po boci napitka,<br />
izgledna je potencijalna zarada od 100<br />
milijuna kuna.<br />
Tim Nisha radi pak na mobilnoj aplikaciji<br />
Hi koja na osnovu vaše trenutne<br />
lokacije i zadanih parametra, u radijusu<br />
od pet kilometara, pokazuje najbliže<br />
uslužne djelatnosti hitnih intervencija.<br />
Kako kaže Vedrana Mandić, Hub im je<br />
pomogao u razradi ideje, a prisustvovali<br />
su mnoštvu radionica od kojih kao<br />
najkorisnije izdvaja lean metodologiju,<br />
definiranje budžeta te prodajne vještine<br />
i vještine komuniciranja. “Ubrzo nakon<br />
uključenja u program testirali smo ideju.<br />
Razgovarajući s raznim vlasnicima<br />
uslužnih djelatnosti saznali smo da u<br />
moru reklama, web stranica ili društvenih<br />
mreža, djelatnosti koje se bave<br />
hitnim intervencijama jako teško dolaze<br />
do novih korisnika. Tako je nastala<br />
ideja Hi. Aplikacija će korisniku uštediti<br />
vrijeme jer će doći do tražene usluge na<br />
najbrži način, bez pretraživanja Interneta<br />
ili zvanja nekoga tko zna nekoga, a<br />
mali obrtnici će dobiti priliku da se izbore<br />
na tržištu”, tumači Vedrana Mandić.<br />
Očekuje da će s komercijalizacijom<br />
krenuti sredinom godine.<br />
Timovi su smješteni u prostoru Impact<br />
Huba Zagreb, u središtu grada, dizajniranom<br />
poput kreativne igraonice<br />
za odrasle ili pak svojevrsne poduzetničke<br />
komune 21. stoljeća. Malen je to,<br />
ali zanimljiv dio novog ekosustava za<br />
THE INKUBATOR<br />
Godina osnutka: 2014., osnivač<br />
Impact Hub Zagreb<br />
• U inkubatoru je trenutno<br />
11 timova<br />
• Mentora je 15<br />
• CIJENA PROSTORA: 500 kuna<br />
plus PDV mjesečno<br />
• Usluge: korištenje prostora<br />
Impact Huba Zagreb, edukacijski<br />
programi, rad s mentorima<br />
• TRAJANJE INKUBACIJE:<br />
godinu dana<br />
• Fond akceleracijskog kapitala:<br />
najavljuju da će ga imati uskoro<br />
poduzetnike koji nastaje u Hrvatskoj.<br />
Hub je prije dvije godine pokrenulo<br />
šest partnera, među kojima je bio i<br />
Arriaga, kako bi stvorili drukčije mjesto<br />
za rad, gdje se surađuje i uspostavljaju<br />
se kontakti s poslovnim partnerima.<br />
Njihovo poduzeće, kao i udruga za promicanje<br />
socijalnih inovacija, zove se<br />
Pokreni ideju, a tvrtka posluje na principu<br />
članstva – različite pakete usluga<br />
danas ima oko 90 članova, od kojih su<br />
20 posto male tvrtke.<br />
"Financiramo se i od iznajmljivanja<br />
prostora, održavanja radionica, pružanja<br />
konzultantskih usluga te apliciramo<br />
za razne fondove. Ne mogu još reći<br />
da smo uspjeli, ali odlučili smo se razvijati<br />
polako i ne žalimo se", kaže Arriaga,<br />
koji vodi sedmeročlani tim domaćina<br />
u Hubu. Osim što je u pitanju atraktivan<br />
prostor za coworking sa svom<br />
Impact Hub Zagreb<br />
posluje na principu<br />
članstva – različite<br />
pakete usluga danas<br />
ima oko 90 članova,<br />
od kojih su 20 posto<br />
male tvrtke<br />
infrastrukturom<br />
koja maloj tvrtki<br />
treba, u Hubu je<br />
naglasak na tzv. collaborative<br />
workingu,<br />
što je, tumači Arriaga,<br />
novi trend i dio licence koju<br />
su morali pribaviti s obzirom na to da<br />
su dio lanca Impact Hubova u svijetu.<br />
Prvi je bio pokrenut prije deset godina<br />
u Londonu, danas ih je već 65, a upravo<br />
je u proceduri otvaranje 20-ak novih.<br />
Kad tumači o čemu se sve tu radi, jer<br />
nije u pitanju samo ugodno mjesto na<br />
kojem imate radni stol i možete uključiti<br />
računalo, Arriaga gotovo zvuči kao<br />
propovjednik jer učestalo koristi riječi<br />
"dijeljenje", "zajednica", "otvorenost" i<br />
"opće dobro", te uz širok osmijeh naglašava<br />
da im je cilj razvoj poduzetništva<br />
koje ima pozitivan utjecaj na društvo i<br />
okoliš. Surađuju, kaže, i sa Zadrugom<br />
za etično financiranje, koja želi osnovati<br />
prvu etičnu banku u Hrvatskoj.<br />
Osim inkubatora, imaju još nekoliko<br />
programa za edukaciju i umrežavanje<br />
poduzetnika i socijalnih inovatora, a<br />
organiziraju i događanja poput Startup<br />
Mixera, što je neka vrsta poslovnog<br />
speedatinga, te FuckUpNights. Što li je<br />
to, pitali smo ga.<br />
"Tu se govori o neuspjesima. Prvi su<br />
put FuckUpNights održane u Meksiku,<br />
ali su se u međuvremenu takvi skupovi<br />
počeli održavati po svijetu. FuckUpNights<br />
su u Zagrebu privukle pozornost<br />
zbog prirode tog događaja, a upravo za<br />
veljaču pripremamo novu sesiju. Model<br />
je jednostavan: pozovemo 'fuckupreneurs'<br />
da pričaju o lekcijama koje<br />
su naučili jer vjerujemo da je život bolji<br />
kad eksternaliziramo te čudne trenutke<br />
neuspjeha, ili one kojih se sramimo,<br />
u sigurnom okolišu.<br />
Također, želimo demistificirati neuspjeh<br />
u Hrvatskoj", kaže Arriaga. Dosad<br />
su uspjeli u dvije "noći" na priču<br />
navesti šest lokalnih poduzetnika, ali<br />
nekako nam se čini da im nije lako dolaziti<br />
do kandidata, pa je demistifikacija<br />
poslovnog neuspjeha u Hrvatskoj<br />
još na samome početku, pri čemu FuckUpNights<br />
očito imaju ulogu posebne<br />
vrste socijalnog poduzetništva.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 29
INKUBATORI<br />
ULAGANJE TVRTKE APPLIED CERAMICS:<br />
INKUBATOR PISAK U SISKU<br />
Inspirirani<br />
Einsteinom<br />
i Silicijskom<br />
dolinom<br />
U bivšoj zgradi za tehnološka ispitivanja sisačke<br />
Željezare američki poduzetnik i povratnik u<br />
rodni Sisak Matt Darko Sertic pokrenuo je lani<br />
poduzetnički inkubator kako bi u zamrlom gradu<br />
potaknuo osnivanje novih tvrtki<br />
Piše: Boris Orešić. Snima: Darko Tomaš<br />
Kroz prostrane staklene površine ureda na prvom katu zgrade nekadašnjeg<br />
razvojnog centra sisačke Željezare pogled se pruža na<br />
krošnje stoljetnih hrastova. Iza njih su hale nekadašnjeg industrijskog<br />
diva u kojem je radilo 14.000 ljudi.<br />
Danas, sveden na ostatke ostataka, ogroman kompleks Željezare<br />
je poput grada bez stanovnika, a sličnu je sudbinu donedavno dijelila i ta šesterokatnica<br />
u kojoj su u socijalističko doba radili najveći stručnjaci za metalurgiju na<br />
ovim prostorima. Prije dvije godine u prizemlju su uređene kuhinja i prostorije<br />
prve hrvatske kulinarske akademije Kulin, a od rujna prošle godine živo je i na<br />
prvom katu, na čijih su 800 četvornih metara moderni uredi u kojima svoje privatne<br />
poslove vodi 11 mladih poduzetnika. Ukupno, tu radi više od 30 ljudi.<br />
U legendarnoj zgradi razvojnog centra koja je od početka 90-ih zjapila prazna<br />
otvoren je jedan od prvih privatnih poduzetničkih inkubatora u Hrvatskoj.<br />
Izrastao je iz tvrtke Applied Ceramics d.o.o., koja u obližnjim pogonima proizvodi<br />
specijalne materijale – tehničku keramiku, kvarc, silicij i industrijski safir, visoke<br />
tvrdoće, otpornosti na eroziju i koroziju te visoke točke tališta – koji se koriste<br />
kao dijelovi u strojevima za proizvodnju mikročipova.<br />
30<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Voditeljicu inkubatora,<br />
čijih je 90% kapaciteta<br />
popunjeno, Krunoslavu<br />
Kosina-Milutinović zovu<br />
i Čeličnom lady jer je<br />
diplomirala metalurgiju<br />
(desno). Na fotografiji sa<br />
suradnicom Ines Pavičić<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 31
INKUBATORI PISAK<br />
PODUZETNIČKI<br />
INKUBATOR SISAK<br />
Godina osnutka: 2014., osnivač<br />
Applied Ceramics d.o.o., glavni<br />
partner u projektu Ministarstvo<br />
poduzetništva i obrta<br />
• UKUPAN BROJ TVRTKI U<br />
INKUBATORU: 11 u 14 ureda<br />
• Mentora: 2<br />
• POPUST NA CIJENU PROSTORA:<br />
70 posto u prvoj godini<br />
• USLUGE: subvencionirani<br />
zakup poslovnog prostora<br />
na pet godina, besplatno<br />
korištenje zajedničkih prostorija<br />
i opreme, multifunkcionalna<br />
dvorana za sastanke, Wi-Fi,<br />
predstavljanje na portalu Pisak.<br />
biz, savjetodavna i stručna pomoć<br />
menadžera Applied Ceramicsa,<br />
mentorski rad s poduzetnicima<br />
početnicima i njihovo međusobno<br />
umrežavanje, edukacija u<br />
poduzetničkim vještinama –<br />
marketingu, poreznim propisima,<br />
knjigovodstvu, tajničke usluge po<br />
subvencioniram cijenama<br />
• TRAJANJE INKUBACIJE: 5 godina<br />
• FOND ZA AKCELERACIJU:<br />
namjeravaju ga osnovati<br />
Matt Darko Sertic, vlasnik tvrtke<br />
Applied Ceramics koja posluje i u Sisku,<br />
želi poticati razvoj poduzetničkog duha<br />
Kuhar i predavač<br />
Marko Hernaut s<br />
polaznicama tečaja<br />
slastičarstva Ružicom<br />
Sopta i Draganom<br />
Kovačević u<br />
kulinarskoj akademiji<br />
Kulin<br />
Sve je krenulo kada je<br />
Siščanin Matt Darko Sertic,<br />
koji se tijekom 80-ih<br />
godina preselio u Kaliforniju,<br />
odlučio dio svog poslovanja iz Silicijske<br />
doline premjestiti u rodni grad.<br />
Po struci ekonomist, Sertic je u SAD-u<br />
pokrenuo proizvodnju materijala koji<br />
se koriste u poluvodičkoj industriji i<br />
osnovao tvrtku Applied Ceramics inc.<br />
Poduzetnički inkubator nazvan Pisak<br />
samo je posljednji projekt kojim taj<br />
uspješni poslovni čovjek, koji u Sisku<br />
već zapošljava 76 ljudi, želi potaknuti<br />
poduzetnički duh među mladima u<br />
gradu koji je prije dva i pol desetljeća<br />
još bio industrijski gigant. A onda su<br />
se velike tvornice počele zatvarati jedna<br />
za drugom, pa je postao grad slučaj,<br />
iz kojeg mladi i obrazovani ljudi odlaze<br />
jer za njih tamo posla nema.<br />
- Poduzetnički inkubator smo otvorili<br />
jer smo svjedoci devastiranja najvrjednijih<br />
resursa koje Hrvatska ima,<br />
a to su industrijski kapaciteti, tradicija<br />
proizvodnje i educirani ljude s<br />
ogromnim iskustvom u organiziranju<br />
proizvodnje. Sisak je u proteklom stoljeću<br />
bio okosnica proizvodnje<br />
raznih materijala,<br />
od čelika do plastike, od<br />
petrokemijskih i organskih<br />
spojeva do raznih kemijskih preparata,<br />
od alkoholnih pića do suhomesnatih<br />
proizvoda…<br />
Sve su te industrije danas uglavnom<br />
zatvorene ili se privode zatvaranju.<br />
Ako prihvatimo činjenicu da<br />
proizvodne firme imaju svoj životni<br />
vijek, onda to i nije tako tragično. Tragično<br />
je da se ne osnivaju nove, tvrtke<br />
kćeri koje će još bolje koristiti poslovno<br />
okruženje koje Sisak tako izdašno<br />
nudi. Kako bi pomogli u tom procesu<br />
odlučili smo pokrenuti Pisak, govori<br />
za <strong>Forbes</strong> Matt Darko Sertic uvjeren<br />
kako će neke od mladih tvrtki iz inkubatora<br />
postati nova ekonomska sigurnost<br />
Siska i okolice.<br />
Na ulazu pokraj lifta je slika Alberta<br />
Einsteina i njegova izjava: "Logika će<br />
vas odvesti od točke A do točke B. Mašta<br />
će vas odvesti bilo gdje."<br />
"To je Darkova misao vodilja", govori<br />
njegova bliska suradnica, voditeljica<br />
Piska Krunoslava Kosina-Milutinović,<br />
32<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Euroforest se<br />
bavi trgovinom<br />
drvom i prirodnim<br />
materijalima, a<br />
vlasnik Bashar<br />
Alabullah u biznis je<br />
krenuo iz Piska<br />
koju zovu i Čeličnom lady, ne toliko<br />
zbog karaktera nego više zato što je<br />
diplomirala metalurgiju. Godinama<br />
je radila kao brokerica, a potom je bila<br />
direktorica razvojne agencije Poslovne<br />
zone Sisak, s kojom je Sertic<br />
blisko surađivao u implementaciji<br />
svojih projekata. Prije tri ju je godine,<br />
kaže, pozvao da dođe kod njega<br />
voditi razvojne projekte. U namjeri<br />
da pokrenu inkubator, 2013. su aplicirali<br />
na natječaj Poduzetnički impuls<br />
Ministarstva poduzetništva i obrta, na<br />
kojem su dobili 606 tisuća kuna. U uređenje<br />
i opremanje prostora uložili su<br />
oko milijun kuna. Svu adaptaciju radili<br />
su sisački obrtnici.<br />
"Želim da moji sinovi, koji imaju 12 i<br />
14 godina, i njihovi vršnjaci<br />
za nekoliko godina, kada<br />
završe škole, imaju izbor,<br />
da, budu li htjeli, ostanu<br />
živjeti i raditi u Sisku. Moramo<br />
stvoriti preduvjete<br />
za otvaranje novih radnih<br />
mjesta što je veliki izazov.<br />
Sada je vrijeme da se strateški<br />
odluči u kojem ćemo<br />
se smjeru dugoročno razvijati. Ovim<br />
projektima želimo biti malo svjetlo koje<br />
će obasjati tamu što se nadvila nad<br />
ovaj grad umjesto da nas ona uguši",<br />
govori Krunoslava Kosina-Milutinović<br />
te dodaje kako je i sama iz radničke<br />
obitelji poput većine Siščana njezine,<br />
pa i mlađih generacija, koji su navikli<br />
živjeti u gradu s velikim tvornicama,<br />
društvenim mastodontima koji im osiguravaju<br />
radna mjesta i egzistenciju.<br />
"Taj socijalistički koncept je prelaskom<br />
na tržišno gospodarstvo otišao u<br />
povijest. Nekoliko tisuća ljudi ostalo je<br />
bez posla, ali još se nije stvorila svijest<br />
o mogućnostima pokretanja vlastitog<br />
posla. Zanemariv broj ljudi upušta se u<br />
vlastite poduzetničke projekte. Najveće<br />
POČETNICIMA U PISKU<br />
MENTORI SU MENADŽERI IZ<br />
APPLIED CERAMICSA, KOJI IH<br />
EDUCIRAJU I POVEZUJU SA<br />
SVOJIM PARTNERIMA<br />
prokletstvo današnjeg vremena je površnost.<br />
Svaki posao treba raditi temeljito,<br />
strastveno, fokusirano i do kraja. I<br />
nikada, baš nikada ne odustajati", ističe<br />
Krunoslava Kosina-Milutinović, koja ne<br />
krije da je jako lokalpatriotski nastrojena<br />
jer je to, naglašava, pitanje opstanka.<br />
Trenutno je popunjeno 90 posto kapaciteta<br />
inkubatora, odnosno 14 ureda<br />
u kojima je smješteno 11 mladih tvrtki<br />
koje se bave IT-jem, marketingom,<br />
edukacijom, odnosima s javnošću,<br />
grafičkim dizajnom, razvojem novih<br />
proizvoda...<br />
Tu je i jedan obrtnik koji proizvodi<br />
PVC stolariju i otvorio je ured za<br />
širenje tržišta Europske unije. Drugi<br />
kreće s proizvodnjom eteričnih ulja<br />
i kozmetičkih proizvoda.<br />
Poduzetnici početnici u Pisku<br />
imaju mentore raznih<br />
profila, ljude iz menadžmenta<br />
Applied Ceramicsa<br />
koji s njima dijele svoja<br />
poslovna znanja, educiraju<br />
ih, umrežavaju, povezuju<br />
sa svojim poslovnim partnerima...<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 33
INKUBATORI PISAK<br />
Voditeljica službe<br />
za odnose s<br />
javnošću kulinarske<br />
akademije Kulin,<br />
smještene pokraj<br />
inkubatora Pisak,<br />
Ivana Fried<br />
Ideja je da mladi poduzetnici razvijaju<br />
svoje poslove primjenjujući<br />
iskustva iz Silicijske doline te da im<br />
se tijekom najviše pet godina rasta i<br />
razvoja provedenih u inkubatoru minimaliziraju<br />
fiksni troškovi poslovanja<br />
dok ne postanu sposobni funkcionirati<br />
po potpuno tržišnim uvjetima.<br />
Došavši u Sisak, Matt Darko Sertic<br />
2006. izabire najbolje učenike Tehničke<br />
škole i Metalurškog fakulteta te ih<br />
šalje u Freemont (SAD) na šestomjesečnu<br />
obuku. Potom u Sisak iz Amerike<br />
dovozi strojeve, oprema pogone<br />
i pokreće proizvodnju. Danas rade sto<br />
posto za izvoz, a prihodi i broj zaposlenih<br />
konstantno im rastu.<br />
Applied Ceramics Croatia se, kaže,<br />
u samo sedam godina uspjela nametnuti<br />
europskom tržištu.<br />
- Bez proizvodnje u Sisku bi tvrtke<br />
kao što su Infineon, Robert Bosch ili<br />
Texas Instruments imali<br />
velikih problema u proizvodnji<br />
mikročipova za<br />
Ambiciozan<br />
tim: voditeljica<br />
inkubatora i<br />
Milan Sladojević,<br />
direktor Applied<br />
Ceramicsa u Sisku<br />
GRADOVI KAO SISAK MOGU<br />
SE RAZVIJATI ISKLJUČIVO<br />
NA TEMELJU ZNANJA I<br />
TEHNOLOGIJA, PORUČUJE<br />
MATT DARKO SERTIC<br />
Mercedes, Audi ili BMW.<br />
Jedini u cijeloj EU proizvodimo<br />
safir, ističe Sertic<br />
ponosan što je prosjek godina<br />
zaposlenih u njegovoj<br />
sisačkoj tvrtki samo 28.<br />
Direktor Applied Ceramicsa<br />
Milan Sladojević,<br />
također inženjer metalurgije,<br />
bio je među sedam sisačkih studenata<br />
koje je 2006. dekan preporučio<br />
Serticu, koji je pak odabrao dvojicu.<br />
"Matt Sertic je htio da steknemo<br />
američke radne navike i usvojimo tamošnji<br />
način razmišljanja i poslovanja<br />
da bismo ga mogli primijeniti u Hrvatskoj.<br />
I danas ovdje zapošljavamo<br />
mlade ljude koje učimo tom modelu<br />
ponašanja, koji se uvelike razlikuje od<br />
hrvatskog, pa i europskog.<br />
Glavna je odlika fleksibilnost, što<br />
znači da pojedinac unutar tvrtke može<br />
često mijenjati radna mjesta i po<br />
potrebi ga se lako može premjestiti<br />
na neki drugi posao. Potičemo ljude<br />
da razmišljaju, da predlažu mogućnosti<br />
poboljšanja koje primjećuju u<br />
svakodnevnom radu. Inzistiramo na<br />
dobrim idejama. Radnici koji šablonski<br />
odrade osam sati bez pokazivanja<br />
inovativnosti obično se kod nas ne<br />
zadržavaju dugo. Američki sistem se<br />
pokazao vrlo uspješnim. Iz lokalpatriotskih<br />
razloga Sertic je pokrenuo<br />
posao ovdje, što se pokazalo kao dobra<br />
odluka jer imamo kvalificiranu i<br />
dostupnu radnu snagu. Ipak je Sisak<br />
tradicionalno industrijski grad. Mladi<br />
brzo prepoznaju mogućnosti osobnog<br />
razvoja i napredovanja i to cijene",<br />
objašnjava Sladojević te otkriva kako<br />
je godišnji prihod tvrtke dosegnuo<br />
oko 32 milijuna kuna.<br />
Tvrtka ima partnersku suradnju s<br />
Metalurškim fakultetom u Sisku, fakultetima<br />
strojarstva i brodogradnje<br />
u Zagrebu i Splitu, Institutom "Ruđer<br />
Bošković"... Applied Ceramics radi na<br />
njihovim projektima, a njihovi stručnjaci<br />
pomažu sisačkoj tvrtki u rješavanju<br />
nekih problema u proizvodnji<br />
te u istraživanju, razvoju i<br />
primjeni novih materijala.<br />
"Vizija Matta Darka Sertica<br />
je da ovdje bude studentski<br />
kampus ustrojen po američkim<br />
uzorima, jer se gradovi<br />
veličine Siska mogu razvijati<br />
samo na temelju znanja<br />
i tehnologija. Sisak jedini u<br />
Hrvatskoj ima Metalurški fa-<br />
34<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Ana Fabijanić,<br />
magistra<br />
komunikologije,<br />
osnovala je<br />
tvrtku Peritus<br />
komunikacija<br />
kultet koji djeluje u sklopu Sveučilišta<br />
u Zagrebu. Još pet katova zgrade je<br />
neuređeno i postoji mogućnost širenja<br />
i inkubatora te pokretanja novih<br />
srodnih projekata s ciljem da ovdje<br />
posluje niz malih tvrtki koje će potencijalno<br />
zapošljavati studente. Kampus<br />
bi povezivao industriju i školstvo. Za<br />
sada imamo kulinarsko učilište, a cilj je<br />
osnivanje još nekih sličnih obrazovnih<br />
ustanova ili dovođenje sličnih studija.<br />
U neposrednoj blizini je stambeno<br />
naselje, planski građeno za radnike<br />
željezare, s jednosobnim stanovima u<br />
privatnom vlasništvu, od kojih su danas<br />
mnogi prazni i bili bi pogodni za<br />
smještaj studenata", govori Krunoslava<br />
Kosina-Milutinović.<br />
Voditeljica odnosa s javnošću kulinarske<br />
akademije Kulin Ivana Fried<br />
ističe da je riječ o prvom internacionalnom<br />
kulinarskom učilištu u regiji.<br />
"Nakon srednje škole kuhari<br />
u Hrvatskoj više se nemaju<br />
gdje obrazovati. Naš je<br />
partner talijanska kulinarska<br />
škola ALMA iz Parme, koja<br />
ima 19 partnera u cijelom<br />
svijetu i 2000 studenata. Da<br />
bi stekli certifikate profesionalnih<br />
kuhara, naši polaznici<br />
stažiraju u restoranima s<br />
ZA ŠIRENJE INKUBATORA<br />
PISAK I NOVE SRODNE<br />
PROJEKTE PROSTOR NEĆE<br />
BITI PROBLEM - PET KATOVA<br />
ZGRADE JOŠ JE NEUREĐENO<br />
Michelinovim zvjezdicama i hotelima<br />
s pet zvjezdica u Italiji. Voditelj edukacije<br />
je Zdravko Perić, prvi hrvatski<br />
kuhar s diplomom prestižne američke<br />
kulinarske akademije Cordon Bleu",<br />
ističe Ivana Fried.<br />
U kuhinji susrećemo jednog od<br />
predavača, iskusnog kuhara i slastičara<br />
Marka Hernauta koji ističe kako<br />
polaznike kroz praksu podučava pravilnom<br />
postupanju s namirnicama, ali i<br />
prezentaciji jela po najvišim svjetskim<br />
ugostiteljskim standardima. Držao<br />
je tečaja slastičarstva Ružici Sopti iz<br />
Mostara i Dragani Kovačević iz Velike<br />
Gorice. Ružica uči kako bi unaprijedila<br />
posao u svojoj slastičarnici, a Dragana<br />
radi u jednom restoranu, u kojem su<br />
slastice prilično tražene.<br />
U inkubatoru svoju šansu vidi Siščanka<br />
Ana Fabijanić (28), magistrica<br />
komunikologije koja je osnovala tvrtku<br />
Peritus komunikacija koja se bavi<br />
PR-om i life coachingom.<br />
"Ovo je izvrsna prilika za mlade poduzetnike,<br />
uvjeti su odlični, troškovi<br />
minimalni i na meni je sada samo da<br />
nađem klijente, a to su mnogi građani<br />
Siska kojima treba pomoć u traženju<br />
posla, kao i psihološka potpora. Već mi<br />
se javljaju i tvrtke koje trebaju usluge<br />
PR-a. Cilj mi je s vremenom organizirati<br />
tečajeve autogenog treninga i<br />
različite radionice. Vjerujem da ću već<br />
za nekoliko mjeseci početi zarađivati<br />
i od toga moći pristojno živjeti", kaže<br />
Ana Fabijanić.<br />
Bashar Alabullah (30) je Sirijac kojeg<br />
je u Sisak privukla ljubav prema supruzi<br />
Ljubici, koja je i jedan od troje zaposlenih<br />
u tvrtki Euroforest d.o.o., koja se<br />
bavi uvozom i izvozom drva i prirodnih<br />
materijala kao podružnica jedne tvrtke<br />
iz Dubaija. Bashar je započeo prije godinu<br />
i pol i jako je zadovoljan<br />
uvjetima u inkubatoru. Hvali<br />
izvrsnu prometnu poziciju<br />
Siska i Hrvatske, a kao najveći<br />
problem ističe visoke poreze.<br />
Ipak posluju profitabilno i<br />
planiraju ove godine u Sisku<br />
otvoriti i pilanu u kojoj će<br />
zaposliti petero do sedmero<br />
radnika.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 35
INKUBATORI<br />
PRVI U SPLITSKO-DALMATINSKOJ<br />
ŽUPANIJI: INKUBATOR KLIS<br />
Odskočna<br />
daska za<br />
lokalne<br />
poduzetnike<br />
Sada je u inkubaciji sedam tvrtki, a naglašavaju<br />
da im je cilj privući one koji se bave ruralnim<br />
razvojem, poljoprivredom i turizmom<br />
Piše: Jozo Vrdoljak, Privredni vjesnik<br />
Poduzetnički inkubator Klis<br />
prvi je takav centar u Splitsko-dalmatinskoj<br />
županiji<br />
i ujedno prva tvrtka u većinskom<br />
vlasništvu njegova<br />
osnivača, Općine Klis.<br />
Kliški je inkubator osnovan početkom<br />
2013., a već potkraj iste godine dobio<br />
je prva sredstva. Krajem listopada<br />
2014. uselio se u novouređene prostorije<br />
u sklopu zgrade općinske uprave, u kojima<br />
ima 13 radnih jedinica. Prve ugovore<br />
o radu sastavio je lani, početkom ožujka.<br />
Sada u njemu radi troje radnika i dvije<br />
pripravnice. U Poduzetnički inkubator<br />
Klis uloženo je malo manje od milijun<br />
kuna, u što se ubraja i 450 tisuća kuna<br />
kojima ga je podržalo Ministarstvo poduzetništva<br />
i obrta u okviru programa<br />
Poduzetnički impuls. Općina Klis donijela<br />
je Strategiju razvoja 2014. – 2020.,<br />
u kojoj su kao glavne grane odabrani<br />
poljoprivreda i turizam. Inkubator ima<br />
ulogu i razvojne agencije općine Klis,<br />
stoga mu je zadaća i da potiče stvaranje<br />
novih poduzetnika, da im osigurava<br />
prostor i pruža podršku, a usporedo<br />
provodi i općinsku razvojnu strategiju.<br />
Odmah nakon osnivanja inkubatora<br />
pokrenut je projekt "New eyes and toys"<br />
iz programa ERASMUS+, u kojem je<br />
Općina Klis kao njegov nositelj u strateškom<br />
partnerstvu s udrugom Malik sa<br />
Sardinije i neprofitnom organizacijom<br />
CETS iz Portugala. Za projekt "New<br />
eyes and toys" odobrena je financijska<br />
potpora od 100-tinjak tisuća eura. Osim<br />
tog projekta, prijavljeno je gotovo 20<br />
PODUZETNIČKI<br />
INKUBATOR KLIS<br />
Godina osnutka: 2013.,<br />
osnivač Općina Klis<br />
• Broj tvrtki u inkubaciji: 7<br />
• Mentora: 2<br />
• Cijena: prva godina besplatno<br />
• Usluge: prostor, savjeti,<br />
administrativno-logistička<br />
podrška, izrada<br />
poslovnog plana<br />
• Trajanje inkubacije: 5 godina<br />
• Fond za akceleraciju: još ga<br />
nemaju, ali je u planu<br />
36<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Voditeljica i direktor<br />
Poduzetničkog<br />
inkubatora Klis, Maja<br />
Zelić i Toni Glavina, s<br />
timovima u radnom<br />
prostoru njihova<br />
inkubatora<br />
projekata čija je ukupna vrijednost 15<br />
milijuna kuna, od kojih su neki već odobreni,<br />
neki su pred odobrenjem, a neki<br />
tek konkuriraju.<br />
Prostorije inkubatora stalno koristi<br />
sedam poduzetnika, a nekoliko drugih<br />
koristi ih povremeno. Svi su iz različitih<br />
djelatnosti. Razdoblje inkubacije je pet<br />
godina. U prvoj godini poslovanja oslobođeni<br />
su plaćanja naknade,<br />
u drugoj plaćaju 15 posto, u<br />
trećoj 30, u četvrtoj 60, a tek<br />
će u petoj godini plaćati puni<br />
iznos naknade, oko 300<br />
kuna. Tada bi trebali biti<br />
osposobljeni za samostalan<br />
izlazak na tržište. Poduzetnički<br />
inkubator Klis nema<br />
akceleracijski fond, ali se<br />
razmišlja o njegovu osnivanju. Usluge<br />
centra mogu koristiti i poduzetnici koji<br />
nisu iz Klisa.<br />
"Osim na potporu poduzetnicima,<br />
inkubator je usmjeren na apliciranje i<br />
povlačenje sredstava iz EU, edukaciju<br />
i izradu dokumentacije za Općinu Klis,<br />
ali i za sve druge korisnike. Uz radnu<br />
jedinicu, poduzetnici će u inkubatoru<br />
PREDVIĐENO JE DA<br />
INKUBACIJA TRAJE PET<br />
GODINA, A TEK POSLJEDNJE<br />
GODINE TVRTKE PLAĆAJU<br />
PUNI IZNOS NAKNADE<br />
SNIMIO: TOM DUBRAVEC/CROPIX<br />
moći dobiti savjete, administrativnologističku<br />
podršku, a moći će izraditi i<br />
poslovni plan. Osim s poduzetnicima<br />
korisnicima inkubatora, stručnjaci centra<br />
rade na dvadesetak razvojnih projekata<br />
za Općinu Klis, različite vrijednosti.<br />
Nastavit ćemo aktivnosti vezane uz inkubiranje<br />
novih poduzetnika, posebno<br />
onih koji se bave ruralnim razvojem, poljoprivredom<br />
i turizmom",<br />
ističe direktor Inkubatora,<br />
34-godišnji Tonči Glavina.<br />
Glavina je završio studij<br />
i magisterij poslovnog<br />
upravljanja u Sjedinjenim<br />
Američkim Državama. Za<br />
vrijeme magisterija radio je<br />
kao menadžer, a nakon njegova<br />
završetka još je dvije<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 37
INKUBATORI INKUBATOR KLIS<br />
godine proveo na višoj menadžerskoj<br />
poziciji. Potom se, zajedno sa suprugom<br />
Amerikankom, vratio u Hrvatsku i napravio<br />
iskorak u obiteljskoj tvrtki Eklata,<br />
specijaliziranoj za dječji i omladinski<br />
turizam, koja posluje jako dobro. Raste<br />
svake godine i hrvatski je lider u tom<br />
segmentu turizma.<br />
"Na osnovu iskustava u Americi i Hrvatskoj,<br />
istaknuo bih da su za poslovni<br />
uspjeh mladih i poduzetnika početnika<br />
bitne dvije stvari: iskustvo i pomoć u<br />
počecima. Ovo posljednje posebno u<br />
hrvatskom poduzetništvu. Upravo zbog<br />
toga, svjestan svoje odgovornosti, voljan<br />
sam pomoći kao što su mnogi<br />
i meni pomagali. Iz tog razloga<br />
odlučio sam se prihvatiti<br />
posla organizacije i vođenja<br />
Poduzetničkog inkubatora<br />
Klis, koji će biti odskočna daska<br />
za buduće uspješne poduzetnike<br />
i obrtnike. Vrlo nam<br />
je važno da kliški inkubator<br />
bude uspješan u povlačenju i<br />
realiziranju sredstava iz fondova<br />
Europske unije za našu općinu",<br />
ističe Glavina, koji ima jednaku ambiciju<br />
i za svoju tvrtku i za inkubator: biti<br />
lider u djelatnostima koje obavlja.<br />
Važnost projekta "New eyes and toys"<br />
za zajednicu proizlazi iz njegova cilja<br />
koji se odnosi na uključivanje NEET<br />
populacije (mladih u dobi do 24 godine<br />
koji ne rade niti su u sustavu obrazovanja)<br />
u rad zajednice te povećanje njezina<br />
zapošljavanja. Sve je napravljeno<br />
kao pilot-projekt koji će biti primjenjiv<br />
u svim zemljama EU. Traje do početka<br />
svibnja 2016. godine, a obuhvaća niz<br />
Medijska agencija Unversal McCann, član<br />
IPG Mediabrands grupacije, 2006. je pokrenula<br />
je Wave, globalnu studiju o fenomenu<br />
društvenih medija. Nakon osam godina<br />
koliko se provodi, zaključak je da svjedočimo<br />
pravoj društvenoj evoluciji. Istraživanje<br />
Wave 8 provedeno je na uzorku od 50.021<br />
aktivnog internet korisnika u dobi od 16<br />
do 54 godine u 65 zemalja. Zahvaljujući<br />
agenciji UM Zagreb, Hrvatska je treći put<br />
zaredom ni zemalja sudionica istraživanja.<br />
Koliko je hrvatski internet korisnik sličan<br />
aktivnosti, od radionica i razmjene iskustava<br />
do fokus grupa, putovanja i sajma<br />
poslova. Na kraju projekta, uz web stranicu,<br />
izdat će se i vodič za zapošljavanje<br />
mladih na četiri jezika.<br />
"Ove tri male općine imaju slične<br />
probleme, ponajprije visoku nezaposlenost<br />
mladih. Mladima nastojimo<br />
pomoći da se osposobe kako bi se lakše<br />
zaposlili. Sredstva dobivena iz fondova<br />
EU u ovom će se projektu utrošiti na<br />
edukaciju i stvaranje dodatnih kompetencija<br />
mladih koji su najugroženija<br />
skupina u Europi. Mladi od 20 do 24<br />
godine imat će mogućnost vidjeti što<br />
MLADIM JE PODUZETNICIMA,<br />
DA BI USPJELI U POSLU,<br />
BITNO POMOĆI U POČECIMA,<br />
TO JE NAŠ ZADATAK, KAŽE<br />
DIREKTOR TONI GLAVINA<br />
rade njihovi vršnjaci iz Portugala i Italije.<br />
To bi im moglo pomoći da dođu na<br />
ideju što oni bi mogli raditi u Hrvatskoj.<br />
U projektu sudjeluje najmanje 60 ljudi,<br />
a na putovanja, koja će trajati pet radnih<br />
dana, otići će po deset ljudi iz svake<br />
zemlje. Cilj je potaknuti mlade i ojačati<br />
njihove kompetencije, kao i samopouzdanje<br />
u poduzetničkim vještinama,<br />
potrebno da bi napravili taj iskorak i<br />
pronašli svoje mjesto na tržištu rada ili<br />
da se samozaposle", ističe Maja Zelić,<br />
voditeljica projekta i Poduzetničkog<br />
inkubatora Klis.<br />
globalnom, ali i koje su njegove specifičnosti,<br />
UM Zagreb će otkriti svojim klijentima<br />
i partnerima ubrzo. Istraživanje nam daje<br />
Inkubator organizira predavanja<br />
koja drže stručnjaci iz raznih područja,<br />
primjerice poljoprivrede, turizma,<br />
financija, knjigovodstva. U suradnji s<br />
Institutom za jadranske kulture i melioraciju<br />
krša organizirana je radionica o<br />
podizanju voćnjaka.<br />
"Kako obiteljska poljoprivredna gospodarstva<br />
imaju puno mogućnosti za<br />
povlačenje sredstava, pogotovo iz Fonda<br />
za ruralni razvoj, mi smo se usmjerili<br />
na njih. Međutim, on kasni, a mi nikako<br />
ne možemo dobiti popis OPG-a, kojih<br />
ima oko 200 na području općine Klis.<br />
Naime, nemamo evidenciju i ne možemo<br />
doći do njih jer nam<br />
Agencija za plaćanje u poljoprivredi<br />
samo daje broj,<br />
ali i ne popis s podacima. U<br />
prostorijama Poduzetničkog<br />
inkubatora Klis odsad<br />
je dostupna sva potrebna<br />
dokumentacija vezana<br />
za postupak pokretanja i<br />
osnivanja obiteljsko-poljoprivrednog<br />
gospodarstva.<br />
Puno bismo više mogli napraviti kad<br />
bismo ih mogli pozvati i kada bismo im<br />
objasnili kakve sve mogućnosti imaju.<br />
Velika većina ne zna ništa o tome, a oni<br />
koji znaju, ne znaju kako ih iskoristiti",<br />
pojašnjava direktor Poduzetničkog inkubatora<br />
Klis.<br />
Kliška tvrđava izniman je turistički<br />
potencijal općine, u kojoj bi uskoro trebali<br />
početi gradnja prvog hotela, uređenje<br />
biciklističkih staza i izvora rijeke<br />
Jadro te provedba drugih infrastrukturnih<br />
projekata. Sve njih Općina Klis<br />
realizirat će putem inkubatora.<br />
Wave 8 ili kako postići pametnu komunikaciju brendova i potrošača<br />
uvid u pet osnovnih potreba<br />
koje korisnici pokušavaju<br />
zadovoljiti online,<br />
objašnjava kako se one<br />
razlikuju po kategorijama<br />
proizvoda, kako se motivacija<br />
za dijeljenje sadržaja razlikuje po<br />
tržištima te kako različite vrste sadržaja koje<br />
kreira brend imaju različit utjecaj na odnos<br />
brend-potrošači i dr. U konačnici će rezultati<br />
istraživanja pomoći UM-ovim klijentima<br />
da razviju kvalitetne brendove i proizvode.<br />
38<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
INKUBATORI<br />
PODUZETNIČKI INKUBATOR<br />
BIOS OSIJEK<br />
Čudo iz osječkog<br />
predgrađa<br />
Krenuli su iz zapuštenog starog skladišta, a nakon 12 godina BIOS se diči<br />
novim zgradama, gdje udomljuje 30-ak proizvodnih i IT tvrtki. Surađuje i na<br />
projektu osnivanja Tehnološkog parka Osijek Piše: Nikola Patković<br />
40<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
BIOS OSIJEK<br />
Direktor Jean-Pierre<br />
Maričić (treći slijeva)<br />
i korisnici coworking<br />
prostora (slijeva<br />
nadesno) Vojislav<br />
Pavasović, Sven<br />
Špehar i Ines Lucan<br />
SNIMIO: VLADO KOS/CROPIX<br />
Godina osnutka: 1996, osnivač: Grad Osijek<br />
• Ukupan broj tvrtki u inkubatoru: trenutno 31, ukupno inkubirano 82 tvrtke<br />
i obrta; od 53 koje su napustile inkubator, njih 35 nastavilo je poslovnu<br />
aktivnost<br />
• Mentori: nemaju ih, ali djelatnici pomažu konzultantski ili pokušavaju<br />
angažirati mentore<br />
• Cijena prostora: za tvrtke početnike (inkubacija do pet godina) u prvoj<br />
godini 10 kuna po četvornome metru<br />
• Dostupne usluge: prostor i internet, konzultantske usluge, edukacije<br />
• Inkubacija: pet godina za početnike, tri za projekte<br />
• Fond za akceleraciju: nemaju<br />
• Broj zaposlenih: 6<br />
Prije malo više od 12 godina<br />
Grad Osijek dao im je prostor<br />
zapuštenih skladišnih zgrada<br />
na zapadnom ulazu u grad.<br />
Bila je to geografski najbliža<br />
točka urbanog dijela Osijeka zapadnoj Europi,<br />
što kao da je simbolično odredilo da<br />
će na mjestima zapuštenih skladišta za<br />
koju godinu nastati jedna od najuspješnijih<br />
osječkih poduzetničkih priča.<br />
Riječ je o Poduzetničkom inkubatoru<br />
BIOS, gradskoj tvrtki osnovanoj još 1996.<br />
godine, koja je do 2002. bila sve samo<br />
ne inkubator. Nisu imali ni svoj prostor,<br />
a jedini zaposlenik bio je direktor koji je<br />
primao plaću, a da za to vrijeme praktički<br />
ništa nije radio. No, u jesen 2002. na čelo<br />
BIOS-a dolaze mladi obrazovani kadrovi<br />
– direktor Igor Medić i njegov zamjenik te<br />
voditelj operativnih poslova Jean-Pierre<br />
Maričić, Grad im dodjeljuje već spomenuti<br />
prostor, a u ožujku 2003. godine u<br />
adaptiranu zgradu ulaze prvi stanari, čime<br />
počinje "proizvodnja" poduzetnika.<br />
Uglavnom su to bili ljudi koji su razvijali<br />
svoje proizvodne obrte vezane uz drvnu,<br />
metalsku i slične industrije.<br />
Od starog zapuštenog skladišta, BIOS je<br />
u sljedećih 12 godina izrastao u modernu<br />
tvrtku koja je sagradila dvije nove zgrade,<br />
za što je iz fondova EU povukla gotovo<br />
dva milijuna eura, a brojnim poduzetnicima<br />
početnicima bio je i još jest kvalitetna<br />
odskočna daska za ostvarenje poslovnih<br />
planova i projekata. Kada su uvidjeli da im<br />
500 četvornih metara poslovnih prostora<br />
ni izbliza ne zadovoljava potrebe, čelnici<br />
BIOS-a izrađuju projekt i 2007. apliciraju<br />
na natječaj za poduzetničku infrastrukturu.<br />
Kvalitetno napisan projekt donio im je<br />
970 tisuća eura bespovratnih sredstava iz<br />
PHARE programa za prvu novu zgradu<br />
od 2000 kvadrata, vrijednu 1,45 milijuna<br />
eura, koja je otvorena 2009. Godine 2013.<br />
otvaraju i drugu novu, modularnu zgradu,<br />
od 1800 kvadrata. I za nju su iz EU povukli<br />
bespovratnih 990 tisuća eura, a projekt<br />
gradnje stajao je 1,5 milijuna eura.<br />
"Od početka pravog rada BIOS-a puno<br />
se toga promijenilo. Osim što imamo dvije<br />
nove zgrade, uvelike se izmijenila i struktura<br />
naših stanara. U prvim godinama to<br />
su bile gotovo isključivo proizvodno orijentirane<br />
tvrtke, a danas od 31, koliko ih je<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 41
INKUBATORI<br />
BIOS OSIJEK<br />
trenutno kod nas, polovica njih je iz IT<br />
sektora. Kretanja su takva da ovih dana<br />
počinjemo s adaptacijom dijela bivših<br />
proizvodnih pogona u uredske, jer je<br />
interes novih potencijalnih stanara iz<br />
IT sektora i novih tehnologija velik, što<br />
je dobro jer oni puno brže otvaraju nova<br />
radna mjesta i puno se brže razvijaju.<br />
Uglavnom je riječ o tvrtkama koje prilično<br />
dobro izvoze i dobro posluju, a na taj<br />
način inkubator puno više i puno brže<br />
vraća Gradu ono što je uloženo za razvoj<br />
poduzetništva. Kako smo trenutno<br />
kompletno popunjeni, moramo stvoriti<br />
uvjete za njihov prijem", priča Maričić,<br />
koji je u vodstvu BIOS-a s Medićem bio<br />
sve do 2009. godine, da bi se ponovno<br />
vratio 2013., taj put kao direktor.<br />
U uvjetno rečeno starijoj zgradi<br />
trenutno su smještene isključivo IT i<br />
administrativne tvrtke, dok u<br />
modularnoj prizemlje popunjavaju<br />
proizvodne, a kat IT i<br />
druge tvrtke kojima su za poslovanje<br />
dovoljni uredi.<br />
"Od proizvodnih tvrtki imamo<br />
jednu koja se bavi izradom<br />
CNC strojeva za obradu metala,<br />
zatim jednu prehrambenu,<br />
tvrtku koja priprema mikrobiološke<br />
podloge za proizvodnju<br />
lijekova, proizvođača razvodnih kutija,<br />
a od sredine 2013. naš je stanar i Elektrotehnički<br />
fakultet tj. njegov laboratorij<br />
za ispitivanje elektromotora. To je prvi<br />
značajan i praktičan korak suradnje sa<br />
Sveučilištem J. J. Strossmayera, koja će<br />
biti i bolja jer smo krajem prošle godine<br />
s Gradom i Sveučilištem potpisali sporazum<br />
o pripremi projekta za Tehnološki<br />
park Osijek, koji bi trebao biti u Sveučilišnom<br />
kampusu", istaknuo je Maričić.<br />
BIOS svojim stanarima nudi opremljeni<br />
prostor po subvencioniranoj cijeni<br />
za vrijeme inkubacije koja traje do<br />
pet godina, pristup internetu, prezentaciju<br />
na sajmovima, računovodstvene,<br />
administrativne i pravne usluge, najam<br />
konferencijskih dvorana, edukaciju, savjetodavne<br />
usluge... a kako su i jedan od<br />
Microsoft Innovation centara u Hrvatskoj,<br />
svojim stanarima koji razvijaju proizvod<br />
na Microsoftovim tehnologijama<br />
mogu potpuno besplatno osigurati sve<br />
razvojne platforme tog globalnog tehnološkog<br />
diva, pri čemu im je na raspolaganju<br />
brza mreža od 100/100 Mbit/s.<br />
Ovaj je inkubator i član udruge Osijek<br />
Software City, koji je već četiri puta organizirao<br />
Software Start Up Akademiju,<br />
koja je neka vrsta akceleracije, a od prošle<br />
godine uredili su i coworking prostor<br />
na 150 četvornih metara.<br />
"Prostor je prilagođen informatičkim i<br />
sličnim djelatnostima, čime je osigurana<br />
infrastruktura za rad te uvjeti za razvoj<br />
novih projekata. Novouređeni prostor<br />
ima 30 radnih jedinica, a korisnici, prije<br />
svega informatičke tvrtke, na raspolaganju<br />
imaju stol, stolicu i besplatan brzi<br />
internet. Nesmetan pristup osiguran je<br />
i osobama s invaliditetom. Coworking<br />
prostor namijenjen je različitim vrstama<br />
samostalnih profesionalaca koji više<br />
DIO BIVŠIH PROIZVODNIH<br />
POGONA PREUREDIT ĆE<br />
U UREDE ZBOG VELIKOG<br />
INTERESA POTENCIJALNIH<br />
STANARA IZ IT SEKTORA<br />
svoje ideje i projekte ne moraju osmišljavati<br />
i na njima raditi u kafićima ili<br />
po stanovima", naglasio je Maričić, koji<br />
je iznimno ponosan na činjenicu da se<br />
većina tvrtki poniklih u BIOS-u razvila<br />
i unaprijedila svoje poslovanje. Neki od<br />
prvih stanara Poduzetničke zone Tenja<br />
bile su upravo tvrtke koje su svoje prve<br />
korake učinile u BIOS-u, kao što je tvrtka<br />
D&D Metal koja većinu svoje proizvodnje<br />
izvozi u skandinavske države,<br />
zatim tvrtka Ivačić koja je u BIOS-u kao<br />
franšizer počela proizvodnju zamjenskih<br />
tonera, a u međuvremenu su razvili<br />
svoj proizvod, te Euronautic International<br />
koji se bavi proizvodnjom riječnih<br />
čamaca. Neki su otišli u druge prostore,<br />
poput Signuma, tvrtke za proizvodnju<br />
prometnih znakova, ili prve IT tvrtke<br />
u BIOS-u Escape, koja je postala jedna<br />
od najjačih iz tog sektora u Hrvatskoj i<br />
iz koje su se u međuvremenu razvile još<br />
neke od uspješnih osječkih IT tvrtki.<br />
"Nedavno je inkubator napustila IT<br />
tvrtka Adcon, koja je ušla s vlasnikom i<br />
četiri zaposlena, a izašla sa 40 zaposlenih",<br />
istaknuo je Maričić, potvrđujući<br />
priču o uspjesima.<br />
Zanimljivo, u BIOS-u su otvoreni i za<br />
već uspješne i renomirane tvrtke, koje<br />
imaju mogućnost ulaska prema svojim<br />
projektima. Tako im je donedavno stanar<br />
bila i velika zagrebačka tvrtka Span,<br />
koja ostvaruje ogroman promet i ima<br />
nekoliko stotina zaposlenih.<br />
"Kod nas su otvorili poslovnu jedinicu<br />
s novim projektom za razvoj novog<br />
softvera. Premda nisu početnici, bili su<br />
nam zanimljivi zbog sinergije s drugim<br />
stanarima. Nama je dobra varijanta imati<br />
i takve tvrtke koje ostvaruju višemilijunske<br />
promete, jer su oni dobar motivator<br />
ostalima, a osim toga mogu i pomoći<br />
mladim tvrtkama svojim<br />
savjetima i iskustvom", pojasnio<br />
je direktor BIOS-a, koji<br />
je istaknuo da već spomenuti<br />
projekt Tehnološkog parka<br />
ima neprocjenjivu vrijednost<br />
u prijenosu znanja na relaciji<br />
profesori – studenti – poduzetnici.<br />
"Dobit ćemo prijenos znanja<br />
profesora poduzetnicima<br />
te uključivanje studenata u praktičan<br />
rad. Oni će se uživo susretati s poduzetnicima,<br />
što je neizmjerno važno. Riječ je<br />
o projektu čiju vrijednost grubo procjenjujemo<br />
na oko 40 do 50 milijuna kuna,<br />
a nadamo se da će <strong>75</strong> do 80 posto tog<br />
novca biti osigurano iz fondova EU. To<br />
uključuje i gradnju nove zgrade površine<br />
3000 do 4000 kvadrata, gdje će biti<br />
poduzetnici koji su zanimljivi fakultetima<br />
za suradnju i sinergiju. Sporazum<br />
je potpisan, sada krećemo u formiranje<br />
provedbenog tima u suradnji s fakultetima<br />
kako bismo dobili uvid u njihove<br />
potrebe. Nakon toga slijedi priprema<br />
tehničke dokumentacije i one natječajne<br />
za fondove EU. Bude li sve prema<br />
planu, u 2017. trebali bismo imati gotov<br />
objekt", zaključio je direktor inkubatora<br />
koji ostvaruje godišnji prihod od 3 do 4<br />
milijuna kuna i koji njegov osnivač, Grad<br />
Osijek, subvencionira sa 8 do 9 posto tog<br />
iznosa.<br />
42<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
GLAS PARTNERA<br />
LE MERIDIEN LAV<br />
Zimska čarolija u splitskom<br />
hotelu Le Meridien Lav<br />
Na mjestu koje odiše luksuzom i romantikom napunite baterije u društvu drage<br />
vam osobe ili razmijenite poslovne ideje u suvremenom kongresnom centru<br />
Ove zime hotel Le Meridien Lav<br />
idealno je mjesto za relaksaciju<br />
i uživanje u lijepom vremenu.<br />
Na predivnoj lokaciji, samo<br />
nekoliko kilometara od centra Splita,<br />
taj ekskluzivni hotel ima sve potrebno za<br />
nezaboravan odmor. Već sam ulaz u hotel<br />
jedinstvenim audiovizualnim doživljajem<br />
pruža osjećaj kao da gost iza sebe<br />
ostavlja realnost i ulazi svijet umjetnosti,<br />
luksuza, svijet Le Meridien hotela. Moderne<br />
i prostrane sobe imaju jedinstven<br />
pogled na Jadransko more.<br />
VRHUNSKA GASTRONOMSKA PONUDA<br />
Iskustvo odsjedanja u splitskom hotelu<br />
Le Meridien Lav upotpunjuje savršena<br />
gastronomska ponuda u dva hotelska restorana.<br />
Kreativnu kuhinju chefa Zdravka<br />
Perića možete iskušati u restoranu<br />
Spalatum, koji će vas oduševiti strastvenim<br />
spojem svježih lokalnih namirnica i<br />
moderne gastronomije. Chef Perić jedan<br />
je od prvih Hrvata s diplomom Ars Culinarie<br />
prestižne pariške akademije Le<br />
Cordon Bleu. Restoran Pivnica oduševljava<br />
originalnim ambijentom i tipičnim<br />
dalmatinskim jelima.<br />
EKSKLUZIVNI ZIMSKI PAKETI<br />
Veljača, poznata kao mjesec ljubavi, u<br />
hotelu Le Meridien Lav odiše posebnom<br />
romantikom i luksuzom. Iznenadite voljenu<br />
osobu vikendom u prekrasnom<br />
ambijentu hotela te uživajte u gastronomskim<br />
specijalitetima ili spa centru<br />
i prepustite se osjećaju zaljubljenosti.<br />
Upravo to nudi paket Romantic getaway,<br />
gdje uz noćenje za dvoje, kontinentalni<br />
doručak u sobi i kasni check-out možete<br />
očekivati čokoladne praline i bocu šampanjca,<br />
romantičnu dekoraciju sobe te<br />
besplatno korištenje spa i fitness centra.<br />
Za sve zaljubljene organizirana je i proslava<br />
Valentinova, u sklopu koje hotel uz<br />
kupljenu večeru za dvoje daruje luksuzni<br />
smještaj. Paket Valentinovo stoji 599<br />
kn (cijena za dvije osobe).<br />
SPA&WELLNESS OAZA<br />
Dioklecijan Spa&Wellness centar je u<br />
čijih se 3000m² krije oaza mira i luksuza<br />
koja uključuje unutarnji bazen s masažnim<br />
efektima, rimske terme za potpunu<br />
relaksaciju uz Laconium – rimsku saunu,<br />
Caldarium – rimsku parnu kupelj,<br />
Roma Grotto – aromatiziranu parnu<br />
kupelj, finsku saunu, Tepidarium – prostor<br />
za opuštanje, Frigidarium – hladni<br />
bazen i Whirlpool – vrući masažni bazen.<br />
Diocletian Spa&Wellness nudi više<br />
od 70 tretmana za relaksaciju, uživanje i<br />
uljepšavanje. Zaštitni znak centra je 80-<br />
minutni Coastal Journey tretman, koji<br />
će Vas u potpunosti opustiti i pripremiti<br />
za nove radne aktivnosti. Za sve ljubitelje<br />
Spa&Wellness tretmana u ponudi<br />
je Winter Spa paket s dvije 45-minutne<br />
masaže, večerom u tri slijeda i doručkom<br />
za samo 72 eura po osobi.<br />
KONGRESI I POSLOVNA PONUDA<br />
Le Meridien Lav se ističe sa svojih 2500<br />
m² izdvojenih kongresnih prostora na<br />
jednoj etaži. Oni uključuju veliku kongresnu<br />
dvoranu od 800 m² s prirodnim<br />
osvjetljenjem i jednako velikom vanjskom<br />
terasom, osam dodatnih kongresnih<br />
dvorana i poslovni centar opremljen<br />
najsuvremenijom opremom. Ispred njih<br />
je bar u kojem se posjetitelji mogu opustiti<br />
i uživati u pogledu na more. U sklopu<br />
novog SPG Pro programa vjernosti<br />
svim organizatorima raznih događanja<br />
omogućene su još veće pogodnosti, što<br />
Le Meridien Lav čini idealnim mjestom<br />
za organizaciju poslovnih druženja.<br />
Više informacija možete saznati slanjem<br />
upita na:<br />
reservations-split@lemeridien.com<br />
ili na www.lemeridienlavsplit.com.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 43
INKUBATORI<br />
POMORSKO-INOVACIJSKI CENTAR<br />
iNAVIS U ŠIBENIKU<br />
Put do inovacija<br />
na norveški način<br />
Norveško ministarstvo vanjskih poslova<br />
osiguralo je financijsku potporu za projekt<br />
inkubatora, kao i prijenos know-howa kroz tvrtku<br />
CroNoMar. Ukupno je uloženo 30 milijuna kuna<br />
Piše Jozo Vrdoljak, Privredni vjesnik<br />
Otvaranju Pomorsko-inovacijskog<br />
centra iNavis,<br />
jednog od aktivnijih inkubatora<br />
na području<br />
Hrvatske, prethodilo je<br />
osnivanje tvrtke CroNoMar, koja upravlja<br />
inovacijskim dijelom iNavis centra.<br />
Kao šibenska tvrtka u norveškom<br />
vlasništvu, CroNoMar je osnovan 2009.<br />
godine, a kroz inkubator podupire inovativne<br />
aktivnosti uslugama umrežavanja<br />
i uslugama povezanima s razvojem<br />
konkurentnosti prema inozemnim tržištima.<br />
Centar su 2011. godine posjetili<br />
norveški kralj i kraljica, a 2012. su otvorene<br />
prostorije iNavisova inovacijskog<br />
inkubatora. Riječ je o investiciji od oko<br />
30 milijuna kuna.<br />
iNavis je rezultat suradnje Grada Šibenika<br />
i norveškog ministarstva vanjskih<br />
poslova. Grad je osigurao lokaciju, pripremio<br />
dokumentaciju za donošenje i<br />
prilagodbu prostornih planova te samu<br />
rekonstrukciju, izradio dokumente u<br />
svrhu dobivanja poticajnih sredstava iz<br />
različitih fondova te uložio novac u obnovu<br />
zgrade. Norveško ministarstvo osiguralo<br />
je financijsku potporu za realizaciju<br />
projekta, kao i prijenos know-howa kroz<br />
tvrtku CroNoMar. Ukupno je uloženo 30<br />
milijuna kuna. Otvaranju iNavisa prethodilo<br />
je prenošenje vlasništva nekadašnje<br />
vojarne s Vlade RH na Grad Šibenik te<br />
definiranje uvjeta upravljanja i korištenja<br />
centra u kojem je, osim ovog inkubatora,<br />
smještena razvojna agencija te se uređuje<br />
prostor za jedan sveučilišni studij.<br />
Unutar inovacijskog inkubatora iNavi-<br />
POMORSKO-INOVACIJSKI<br />
CENTAR iNAVIS<br />
Godina osnutka: 2012.,<br />
upravitelj CroNoMar, šibenska<br />
tvrtka u norveškom vlasništvu<br />
BROJ TVRTKI: trenutačno 12 u<br />
inovacijskoj inkubaciji<br />
MENTORA: 4<br />
CIJENA PROSTORA: 12 eura/m2<br />
USLUGE: prostor, besplatne<br />
usluge norveških konzultanata,<br />
umrežavanje, pomoć pri izlasku na<br />
tržište<br />
TRAJANJE INKUBACIJE: nije<br />
ograničeno<br />
FOND ZA AKCELERACIJU: nemaju,<br />
u neke timove ulaže CroNoMar<br />
sova centra posluje 12 tvrtki vezanih uz<br />
sektor mora i pomorstva, iz područja<br />
brodogradnje, transporta, energetike,<br />
pogonskih strojeva, ICT tehnologija u<br />
pomorstvu, inovacija, istraživanja mora<br />
i podmorja te pružatelji usluga kao što su<br />
knjigovodstvene i informatičke tvrtke.<br />
"Budući da su sve tvrtke različite,<br />
usluga inkubatora prilagođena je svakoj<br />
ponaosob. Inkubiranim tvrtkama nudimo<br />
mogućnosti umrežavanja, pristupa<br />
novim tržištima, ukratko svaku moguću<br />
pomoć. Primjerice, 2014.godine prijavili<br />
smo projekt Internacionalizacija poslovanja<br />
u sklopu programa Poduzetnički<br />
impuls, koji je prošao, tako da dio tvrtki iz<br />
inkubatora u kolovozu ove godine vodimo<br />
na međunarodni sajam marikulture<br />
i ribarstva Aquanor u Trondheimu s ciljem<br />
povezivanja s mogućim partnerima<br />
na međunarodnim tržištima. Tijekom<br />
sajma bit će organiziran i posjet norveškim<br />
tvrtkama koje im mogu biti potencijalni<br />
partneri. Riječ je o najvećem sajmu<br />
te vrste, koji okuplja 50 tisuća posjetitelja,<br />
a održava se svake dvije godine", ističe<br />
Ana Zajc, voditeljica inovacijskog inkubatora<br />
iNavis centra i viša projektna savjetnica<br />
za CroNoMar. Ana Zajc kaže da<br />
se svakodnevno poslovanje inkubatora<br />
44<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
i CroNoMara temelji<br />
na transferu znanja,<br />
tehnologije i razvoja<br />
poslovanja, čime i pogoduje<br />
zgrada iNavis<br />
centra u kojoj su smješteni<br />
i koja ukazuje na<br />
njegov planirani razvoj<br />
u budućnosti.<br />
Što se tiče razdoblja inkubacije, Zajc<br />
pojašnjava da iNavis nije tipičan inkubator<br />
te da je organiziran i posluje po uzoru<br />
na praksu onih norveških.<br />
Malvin Villabo, direktor CroNoMara,<br />
u Šibenik dolazi najmanje jedanput mjesečno.<br />
Usto je već 18 godina direktor Leiv<br />
Eiriksson Nyskapinga iz Trondheima.<br />
Prije toga je bio jedan od najmlađih ravnatelja<br />
norveškog Instituta za pomorska<br />
istraživanja. Razvojem poslovanja unutar<br />
sektora mora i pomorstva bavi se više<br />
od 20 godina. "Inkubator Leiv Eiriksson<br />
Nyskaping godišnje u prosjeku osposobi<br />
deset novih tvrtki. Slijedom te uspješnosti<br />
željeli smo izaći iz krutih okvira te hrvatskim<br />
poduzetnicima ponuditi malo drukčiju<br />
uslugu i podršku, na koju nisu navikli.<br />
Stoga ni period inkubacije nije određen,<br />
nego je praksa da tvrtka napušta inkubator<br />
tek kada sazrije. Tvrtkama nudimo<br />
iNAVIS JE ATIPIČAN PO<br />
TOME ŠTO JE UVEO PRAKSU<br />
DA TVRTKE NAPUŠTAJU<br />
INKUBATOR TEK ONDA<br />
KAD ZA TO SAZRIJU<br />
uslugu norveških konzultanata, koja im<br />
se u inkubatoru ne naplaćuje, a poznato<br />
je da je Norveška jedna od najskupljih<br />
država na svijetu. Imamo osnovnu cijenu<br />
najma, ali tvrtke ne dobivaju samo<br />
prostor u inkubatoru nego je u to uključena<br />
široka lepeza dostupnih im usluga",<br />
pojašnjava direktor CroNoMara.Dok<br />
razgovaramo, navodi nam primjer jedne<br />
start-up tvrtke iz njihova inkubatora koja<br />
se bavi inženjeringom u brodogradnji. Ta<br />
je tvrtka dobila poslove dizajna za jednu<br />
norvešku kompaniju. "To znači da su postali<br />
konkurentni čak i u nečemu gdje se<br />
hrvatske tvrtke smatra nekonkurentnima.<br />
Hrvatske tvrtke mogu biti konkurentne<br />
i u visokim tehnologijama, samo se za<br />
posao treba izboriti i približiti stranim<br />
tvrtkama te im prezentirati njihove mogućnosti.<br />
Mi to omogućavamo i po tome<br />
se razlikujemo od drugih. S malim startup<br />
tvrtkama uspjeli smo dobiti posao za<br />
velike norveške tvrtke",<br />
pojašnjava Malvin<br />
Villabo.U Norveškoj<br />
je, kaže, velika potražnja<br />
za proizvodima i<br />
uslugama na bazi čelika,<br />
a inženjering u tom dijelu<br />
industrije posebno je tražen.<br />
Želja mu je prezentirati Norvežanima<br />
mogućnosti koje se pružaju u Hrvatskoj<br />
i višu razinu usluge od gotovih proizvoda,<br />
i to na sajmu u Norveškoj već iduće ljeto,<br />
ali i kroz poslovanje CroNoMara.<br />
"U svijetu je trend poticanja sveučilišta,<br />
odnosno njihovih ureda na transfer<br />
tehnologija. Smatra se da će se razvoj<br />
tehnologije na sveučilištima kanalizirati<br />
do korisnika u industriji. Takav je pristup<br />
u jednom dijelu pogrešan. Nerijetko ta<br />
rješenja nisu prihvatljiva poslovnoj zajednici<br />
jer nisu konkurentna i isplativa.<br />
U Hrvatskoj, kao i u mnogim drugim<br />
zemljama, treba krenuti od povezivanja<br />
industrije i akademskog sektora, gdje će<br />
rezultati sveučilišnih centara biti temeljeni<br />
na stvarnim potrebama industrije",<br />
upozorava Villabo.<br />
I CroNoMar, ističe, čini upravo to:<br />
vlastito poslovanje temelji na povezivanju<br />
akademskog svijeta, potreba industrije<br />
i poduzetnika. "Kroz definiranje<br />
potencijalnih projekata i njihovih nedostataka<br />
pokušavamo otkloniti nedostatke,<br />
bilo da se radi o tržištu, nedostatku<br />
tehnologija ili financiranju, a sve s ciljem<br />
da proizvod ili usluga budu konkurentni.<br />
CroNoMar intenzivno traga<br />
za novim projektima povezanim sa sektorom<br />
mora i pomorstva. Projekti koji<br />
se provode preko njega omogućavaju<br />
stabilna stalna, ali i nova radna mjesta u<br />
okruženju gdje se provode. Inovacijski<br />
inkubator iNavis centra razlikuje se i po<br />
tome što nema klasičan fond za akceleraciju,<br />
nego CroNoMar može biti partner,<br />
financijski partner ili nešto slično.<br />
Od siječnja 2013. godine CroNoMar se<br />
financira putem projekata koje provodi<br />
te je samoodrživ. Dotad ga financijski<br />
podupiralo norveško ministarstvo vanjskih<br />
poslova", pojašnjava.<br />
Mentori su četiri šibenska zaposlenika<br />
CroNoMara te stručnjaci Leiv Eiriksson<br />
Nyskapinga u Norveškoj.<br />
Norvežanin<br />
Malvin Villabo<br />
direktor je tvrtke<br />
CroNoMar koja<br />
upravlja šibenskim<br />
inkubatorom<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 45
INKUBATORI<br />
iNAVIS<br />
INKUBATORI<br />
USMJERENI NA HIGH-TECH TVRTKE:<br />
TEHNOLOŠKI CENTAR SPLIT<br />
U potčetku su vlasnici CroNoMara bili<br />
SIVA, norveška korporacija za industrijski<br />
razvoj, i SINTEF, zaklada za tehnološko i<br />
industrijsko istraživanje, te inkubator Leiv<br />
Eiriksson Nyskaping iz Trondheima, a kako<br />
je običaj da vlada Kraljevine Norveške<br />
napušta vlasništvo u korist realnog sektora,<br />
otprije nekoliko mjeseci vlasništvo<br />
nad CroNoMarom preuzeo je inkubator,<br />
jedan od izuzetno uspješnih među onima<br />
koji osposobljavaju poduzetnike, te mala<br />
norveška tvrtka Predichem.<br />
CroNoMar se od osnivanja usmjeravao<br />
na projekte koji će funkcionirati<br />
godinama. Tako je već 2009. godine potpisan<br />
prvi komercijalni ugovor o gradnji<br />
jednog katamarana s namjerom da ih se<br />
sagradi 15, a dosad su napravljena i isporučena<br />
32. "Trebalo nam je godinu dana<br />
da isporučimo prvi, ali od tada do kraja<br />
2014. isporučili smo više od 30 brodova.<br />
Imamo potpisane ugovore za još deset<br />
takvih katamarana. Ti su brodovi već u<br />
izgradnji i isporučit će se do kraja lipnja<br />
ove godine. Nekoliko ugovora za gradnju<br />
malih brodica potpisali smo i 2010. Ti su<br />
se projekti odvijali 2012. godine.<br />
Prije nekoliko mjeseci za norveškog<br />
naručitelja, a posredstvom CroNoMara,<br />
ugovorena je gradnja većeg broda u pulskom<br />
Tehnomontu, a nedavno je potpisan<br />
i ugovor o gradnji i većeg katamarana<br />
nego dosad u NCP-u. Radi se o prvom<br />
brodu tog tipa koji će se proizvesti u Hrvatskoj<br />
- u svijetu ih je do sada proizvedeno<br />
15, i to u Kini. U najvećem mogućem<br />
dijelu bit će opremljen proizvodima hrvatskih<br />
proizvođača. Ukupna vrijednost<br />
brodova koji su do kraja 2014. godine<br />
izvezeni zahvaljujući CroNoMaru je oko<br />
10 milijuna eura. Većina ih je izvezena u<br />
Norvešku, tri su izvezena u Saudijsku<br />
Arabiju, a dva u Veliku Britaniju.<br />
"Naš cilj je korisnike inovacijskog inkubatora,<br />
kao i tvrtke u okruženju, povezati<br />
u nastupu prema tržištima izvan Hrvatske.<br />
Sve što radimo, mora imati tržište, jer<br />
što vrijedi imati uslugu ako je nitko ne<br />
želi. Naš je posao pronaći tržište i identificirati<br />
njegove potrebe. Ključni faktor<br />
u čitavom procesu je povjerenje, a rad<br />
na međusobnom povjerenju jedna je od<br />
zadaća kako CroNoMara tako i inovacijskog<br />
inkubatora", pojašnjava Villabo.<br />
Oni sanjaju da<br />
ulažu u tvrtke<br />
U planu im je suradnja s HBOR-om oko podrške<br />
za ulazak Tehnološkog centra u vlasničku<br />
strukturu tvrtki koje prođu kroz inkubaciju<br />
Piše Jozo Vrdoljak, Privredni vjesnik<br />
Tehnološki centar Split osnovan<br />
je 1997. godine, u vrijeme<br />
kada su se u Hrvatskoj<br />
osnivali tehnološki centri.<br />
Djeluje kao poduzetnički<br />
inkubator orijentiran na tvrtke čija se<br />
djelatnost odnosi na visoke tehnologije<br />
te tvrtke koje se bave programiranjem.<br />
Čak i ako su to građevinske i strojarske<br />
tvrtke, riječ je o onima koje projektiraju<br />
ili se bave dizajniranjem. Uglavnom, to su<br />
male high-tech orijentirane tvrtke, djelatne<br />
u području poslovnog softvera, informacijskih<br />
i komunikacijskih tehnologija,<br />
procesne automatizacije, naprednih<br />
internetskih usluga, optimiranja sustava<br />
i konstrukcija.<br />
Kapaciteti Tehnološkog centra Split su<br />
popunjeni. U zgradi se trenutačno izvode<br />
radovi na rekonstrukciji radi povećanja<br />
kapaciteta, ali i zbog zapuštenosti. Tu sada<br />
posluje deset tvrtki, a prema riječima<br />
člana Uprave Tehnološkog centra Split<br />
Ivana Špara, rekonstrukcijom će dobiti<br />
još mjesta, pa je tročlana uprava, kojoj je<br />
na čelu docent na splitskom Fakultetu<br />
elektrotehnike, strojarstva i brodogradnje<br />
Damir Krstinić, u potrazi za tvrtkama. U<br />
inkubaciji bi uskoro trebalo biti 15 tvrtki.<br />
Tehnološki centar Split ima pet osnivača.<br />
Na njihovu nesreću, osnivač im je<br />
nekadašnja uspješna tvrtka Dalma, koja<br />
je zapala u velike probleme i omča je oko<br />
vrata Centru zbog duga poreznoj upravi.<br />
Isključivo zbog tog duga Tehnološki<br />
se centar ne može natjecati za sredstva<br />
fondova EU, niti za poticajne kao što su<br />
sredstva iz Poduzetničkog impulsa.<br />
Dalma je u osnivanje unijela postojeću<br />
zgradu, površine 650 četvornih metara,<br />
u kojoj je Centar smješten. Država je većinski<br />
vlasnik i većinski vjerovnik Dalme.<br />
Kako je Dalma u predstečajnoj nagodbi,<br />
vjerovnici su osvojili sanacijski plan i sada<br />
se čeka odluka Trgovačkog suda, koji<br />
bi taj udio u Tehnološkom centru Split<br />
trebao prenijeti na Grad Split. "Uvjeravaju<br />
nas kako je to stvar formalnosti, ali mi<br />
čekamo gotovo godinu dana tu odluku",<br />
ističe Ivan Špar.<br />
Među osnivačima je i T-Com s udje-<br />
TEHNOLOŠKI CENTAR<br />
SPLIT<br />
• GODINA OSNUTKA: 1997.,<br />
osnivači HT, Dalma, Županija,<br />
Vlada i Sveučilište u Splitu<br />
• BROJ TVRTKI U INKUBACIJI: 10<br />
• MENTORI: trenutno ih nemaju<br />
• CIJENA: 600 kuna mjesečno u<br />
prvoj godini inkubacije, a tvrtka se<br />
mora osnovati u roku od 6 mjeseci<br />
• USLUGE: prostor, radionice,<br />
administrativno-logistička<br />
podrška<br />
• TRAJANJE INKUBACIJE: 3-5<br />
godina<br />
• FOND ZA AKCELERACIJU:<br />
nemaju ga, ali je u planu<br />
46<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
lom od 29 posto, koji ga namjerava prepustiti<br />
nekom drugome. Po devet posto<br />
udjela imaju Splitsko-dalmatinska županija,<br />
koja jedina dostavlja sredstva<br />
Tehnološkom centru Split, te Vlada, a<br />
0,24 posto udjela u vlasništvu je Sveučilišta<br />
u Splitu. "Kako Hrvatski telekom<br />
od 2003. godine više nije državna tvrtka,<br />
ova kompanija ima svoju strategiju izlaska<br />
iz Tehnološkog centra Split. Problem<br />
je što Dalma i T-Com imaju više od 80<br />
posto udjela u vlasništvu, a ne sudjeluju<br />
u radu. S prijenosom udjela Dalme na<br />
Grad Split u podupiranju Centra aktivno<br />
bi se uključio Grad Split, a mogli bi<br />
se i natjecati za razne oblike državnih<br />
potpora poput Poduzetničkog impulsa.<br />
Činjenica je da Grad Split nema aktivnu<br />
razvojnu agenciju, točnije, za postojeću<br />
nije prihvaćeno izvješće o radu, tako da<br />
bi mu mogli biti potpora i u tom smislu.<br />
Uz to, Sveučilište u Splitu pokazalo je interes<br />
za preuzimanje T-Comova udjela",<br />
otkriva Ivan Špar.<br />
Tročlana uprava Tehnološkog centra<br />
Split dvije godine nastoji izaći iz<br />
ove situacije i pokušava ga osposobiti<br />
prema osnovnoj djelatnosti. "Njegova<br />
uloga trebala bi biti<br />
značajna u smislu da<br />
pomaže transfer<br />
znanja i tehnologija<br />
između<br />
znanstvenih<br />
institucija i gospodarstva,<br />
kao i između gospodarskih subjekata,<br />
te da znanstvenicima i inovatorima<br />
pruža potporu u svim fazama razvoja<br />
poslovnog pothvata, počevši od ideje ili<br />
pronalaska pa sve do formalnog osnivanja,<br />
komercijalizacije i nastavka razvoja",<br />
ističe Damir Krstinić, predsjednik<br />
Uprave Tehnološkog centra Split.<br />
Splitski je Centar imao svoje zvjezdane<br />
trenutke odmah nakon osnivanja,<br />
NIJE NAM CILJ DOVODITI<br />
SAMO PROGRAMERE NEGO<br />
I RAZLIČITE PROIZVODNE<br />
TVRTKE, ISTIČE ČLAN<br />
UPRAVE IVAN ŠPAR<br />
kada je na njegovu čelu bio sveučilišni<br />
profesor Damir Vučina i kada je bio prvi<br />
organizator manifestacije SoftCOM<br />
(Conference on Software, Telecommunications<br />
and Computer Networks). U<br />
tom ga je svestrano podržavala tadašnja<br />
uprava Hrvatskog telekoma. Nesuđeno<br />
je pravilo tijekom njegova postojanja bilo,<br />
a na neki je način ostalo i danas, da Centrom<br />
upravlja splitski Fakultet elektrotehnike<br />
i strojarstva. S vremenom su se<br />
neke djelatnosti zapostavile, tako da je<br />
prije malo više od dvije godine unutar<br />
inkubatora bilo pet tvrtki, od kojih je<br />
samo jedna bila tehnološki orijentirana.<br />
Danas ih je trenutačno deset i<br />
sve su tehnološki usmjerene.<br />
Damir Krstinić,<br />
docent na<br />
splitskom Fakultetu<br />
elektrotehnike, i Ivan<br />
Špar vode Upravu<br />
Tehnološkog centra<br />
Split<br />
Prema Šparovim riječima, period<br />
inkubacije traje od tri do pet godina, a<br />
neke tvrtke uspiju znatno ranije, tako da<br />
napuste Tehnološki centar i presele se u<br />
veći prostor te se potpuno orijentiraju<br />
na tržište. "Uvjeti ovise o prostoru koji<br />
tvrtka zauzima te o godini inkubacije.<br />
Uglavnom, to nisu visoke cijene tako da<br />
tvrtka za prostor od 12 četvornih metara<br />
plaća oko 600 kuna mjesečno, u što su<br />
uključene i režije. Cijena<br />
se podiže za oko 15 posto<br />
godišnje. Nakon rješavanja<br />
vlasničke strukture,<br />
cilj nam je ulaziti u<br />
vlasništvo proizvodnih<br />
tvrtki i revitalizirati napuštene<br />
prostore nekadašnjih<br />
tvrtki koje su u<br />
vlasništvu Grada. Pri tome<br />
namjeravamo dobiti i određena sredstva<br />
iz fondova EU. Tu vidimo prostor za<br />
napredak jer nije nam cilj dovoditi samo<br />
programere nego različite proizvodne<br />
tvrtke", ističe Ivan Špar.<br />
Prema njegovim riječima, dosad su u<br />
Tehnološki centar Split dolazili poduzetnici<br />
koji su tek osnivali tvrtke, a uvjetovano<br />
im je da ih moraju osnovati u roku od<br />
pola godine kako bi imali stimulativne<br />
uvjete. "Iako u obzir dolaze i osnovane<br />
tvrtke koje nisu starije od dvije godine,<br />
nama su ipak najzanimljiviji pojedinci<br />
s idejom koji još nisu<br />
osnovali tvrtku. Upravo se<br />
njima može najviše pomoći,<br />
posebno putem Hrvatskog<br />
zavoda za zapošljavanje, s<br />
kojim surađujemo, pa takvi<br />
pojedinci mogu<br />
dobiti potporu<br />
za<br />
FOTOGRAFIJE: PAUN PAUNOVIĆ/CROPIX<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 47
INKUBATORI<br />
SPLIT<br />
INKUBATORI<br />
TEHNOLOGIJSKO-RAZVOJNI CENTAR<br />
TERA TEHNOPOLIS IZ OSIJEKA<br />
samozapošljavanje. Na taj su način njihovi<br />
troškovi svedeni na minimum, a oni<br />
nemaju ni pretjerano velik rizik ako ne<br />
uspiju", pojašnjava Ivan Špar. U obnovu i<br />
rekonstrukciju zgrade Tehnološki centar<br />
Split ulaže 800 tisuća kuna. Ministarstvo<br />
poduzetništva osiguralo je <strong>75</strong> posto tih<br />
sredstava, a sam Centar osigurao je 25<br />
posto. Najveći dio uložen je u podizanje<br />
energetske učinkovitosti te opremanje<br />
konferencijske dvorane i računalne učionice.<br />
"U planu nam je suradnja s HBOR-om<br />
oko financijske podrške za ulazak Tehnološkog<br />
centra Split u vlasničku strukturu<br />
tvrtki kroz financiranje temeljnog kapitala.<br />
Taj je projekt u začetku, ali planiramo<br />
ga realizirati. Naime, mi bismo kao tvrtka<br />
ulazili u vlasništvo koje ne bi bilo veće<br />
od 25 posto. HBOR bi imao ograničenje<br />
jer ne bi davao kredite takvim tvrtkama.<br />
S HAMAG-om planiramo surađivati na<br />
izdavanju jamstava za takve projekte.<br />
Podrazumijeva se da ćemo podupirati<br />
tvrtke koje imaju dobre ideje i dobro<br />
vodstvo, a kojima nedostaju logistička,<br />
organizacijska te financijska podrška",<br />
otkriva Špar.<br />
Špar je diplomirao industrijski menadžment<br />
te je na doktorskom studiju<br />
strojarstva. Projektiranjem se bavi već<br />
desetak godina za tvrtku Spar ing. Damir<br />
Krstinić je docent na FESB-u. Iako je<br />
predsjednik Uprave, u Tehnološkom centru<br />
Split radi kao vanjski član. Uglavnom,<br />
uža mu je stručna specijalnost napredni<br />
algoritmi vezani za programiranje i prepoznavanjem<br />
mogućih požara. Uskoro će<br />
im se u pridružiti i stručnjak za knjigovodstvene<br />
usluge za tvrtke unutar inkubatora,<br />
koji će ujedno biti i mentor.<br />
"U planu nam je inkubiranje tvrtki<br />
koje nisu unutar našeg prostora, tzv. virtualno<br />
inkubiranje. Nadamo se da ćemo<br />
sa Sveučilišta preuzeti dio poslova vezanih<br />
uz transfer tehnologija jer u tom<br />
i jest smisao našeg postojanja. Radi se o<br />
povezivanju gospodarstva sa znanošću.<br />
Radimo edukacije za tvrtke unutar inkubatora,<br />
surađujemo s Centrom za socijalnu<br />
skrb, Zavodom za zapošljavanje i<br />
Gradom Splitom, organiziramo napredne<br />
informatičke tečajeve i još mnogo toga",<br />
otkriva Ivan Špar.<br />
Tu se rodio<br />
biotehnološki<br />
inovator Genos<br />
Sveučilišna tvrtka prerasla je u poduzetnički<br />
inkubator, a prednost ulaska imaju projekti<br />
koji komercijaliziraju rezultate sveučilišnih<br />
istraživanja Piše Nikola Patković<br />
Oko 80 inkubiranih tvrtki<br />
s više od 200 radnika<br />
te više od tisuću studenata<br />
istreniranih<br />
za pisanje poslovnih<br />
planova, od kojih su brojni razvili svoje<br />
poduzetničke ideje i projekte... To je dio<br />
egzaktnih pokazatelja i rezultata rada<br />
Tehnologijsko-razvojnog centra Tera<br />
Tehnopolis u Osijeku, koji su 2002. godine<br />
osnovali Sveučilište Josipa Jurja<br />
Strossmayera kao većinski vlasnik te<br />
Grad Osijek i Osječko-baranjska županija.<br />
Tera se u početku nije bavila inkubacijom.<br />
No, kada su se za to stekli prostorni i<br />
drugi uvjeti, ušli su u svijet, kako to kaže<br />
direktor prof. dr. Ivan Štefanić, "razvijanja<br />
gospodarstva temeljenog na znanju<br />
i tehnologiji".<br />
"To je izuzetno robustan model koji<br />
funkcionira i koji se dokazao u praksi, jer<br />
Sveučilište nije guralo vlastitu operaciju,<br />
nego je povezalo industriju i lokalnu<br />
samoupravu te počelo razvijati gospodarstvo<br />
na znanju i tehnologiji. Poanta<br />
jednog inkubatora nije u cijeni zakupa<br />
prostora, iako je i to važan segment, nego<br />
u olakšavanju i ubrzavanju pokretanja i<br />
razvoja posla", kaže prof. dr. Štefanić, koji<br />
ističe da "inkubacija nije mjesto, nego<br />
proces", govoreći to u smislu činjenice<br />
da Tera raspolaže sa 1365 četvornih metara<br />
prostora u zgradi nekadašnje Crvene<br />
vojarne u Osijeku, koja je danas u<br />
vlasništvu Sveučilišta. Stoga puno više<br />
klijenata imaju izvan svog prostora negoli<br />
u njemu, u kojem je trenutačno 20<br />
različitih stanara.<br />
"Mi ovdje ne možemo udomiti proizvodnu<br />
tvrtku koja stvara buku ili vibracije<br />
jer prostor dijelimo sa sveučilišnim<br />
odjelima koji ovdje održavaju nastavu.<br />
Stoga takve tvrtke inkubiramo u drugoj<br />
poduzetničkoj zoni, drugom inkubatoru<br />
ili njihovoj lokaciji. Inkubacija je proces,<br />
a ne mjesto. Pomažemo im da od zanimljive,<br />
inovativne i intrigantne ideje kreiraju<br />
profitabilan posao, a zaduženi smo<br />
i za licenciranje tehnologije sa sveučilišnih<br />
istraživanja", ističe direktor Tere.<br />
Budući da je riječ o sveučilišnoj tvrtki,<br />
prednost ulaska imaju oni koji komercijaliziraju<br />
rezultate sveučilišnih istraživanja.<br />
Kao najbolji mogući primjer za to<br />
Štefanić je istaknuo tvrtku Genos, vlasnika<br />
prof. dr. Gordana Lauca, koji ju je<br />
osnovao dok je još bio djelatnik osječkog<br />
sveučilišta. Danas je Genos najpoželjniji<br />
poslodavac na području biotehnologije<br />
u jugoistočnoj Europi.<br />
"Oni su i danas stanar našeg inkubatora,<br />
u kojem im je poslovno sjedište, i<br />
preko nas ostvaruju suradnju i daju ponude<br />
za Europsku poduzetničku mrežu,<br />
apliciraju na projekte, redovito sudjeluju<br />
na izložbama inovacija koje organizi-<br />
48<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Ivan Štefanić,<br />
direktor osječkog<br />
inkubatora Tera<br />
Tehnopolis: Cilj<br />
je razvijanje<br />
gospodarstva<br />
temeljenog na znanju<br />
i tehnologiji<br />
FOTOGRAFIJE: PAUN PAUNOVIĆ/CROPIX<br />
ramo, osvajaju nagrade... To je izuzetno<br />
uspješna priča", rekao je Štefanić, pojasnivši<br />
kako je Genos, iako renomirana<br />
i uspješna tvrtka, i dalje dio inkubatora<br />
zato što kontinuirano radi na novim projektima.<br />
U početku su imali DNK laboratorij,<br />
nakon toga započinju istraživanja<br />
u području glikobiologije, gdje postižu<br />
zapažene rezultate. Inovativnost je kod<br />
njih konstanta i kao takvi će praktički<br />
uvijek biti naši stanari", dodaje.<br />
Inkubacija u pravilu traje pet godina, a<br />
često završava i ranije. Štefanić ističe da<br />
je za razvijanje konkurentnog i održivog<br />
igrača potrebno vrijeme, koje se može<br />
skratiti korištenjem njihove infrastrukture,<br />
a što je jednako važno, uz njihovu<br />
pomoć, stečena znanja i iskustva značajno<br />
se mogu smanjiti rizici koje nosi<br />
svaki posao.<br />
Četiri su ključne komponente kojima<br />
Tera nastoji pomoći poduzetnicima. Prva<br />
od njih je TEHCRO, čija je osnovna zadaća<br />
asistencija lokalnim poduzetnicima za<br />
hrvatsko tržište. U nju su uključeni od<br />
2010. i ona je bila ključna za ostvarenje<br />
niske ulazne cijene najma. Drugi projekt<br />
je Europska poduzetnička mreža (Enterprise<br />
Europe Network – EEN) koja<br />
ima 4000 suradnika i kojom se omogućava<br />
pomoć lokalnim poduzetnicima koji<br />
imaju ambiciju razviti posao za područje<br />
drugih zemalja EU.<br />
TERA TEHNOPOLIS<br />
• GODINA OSNUTKA: 2002.<br />
• OSNIVAČI: Sveučilište J. J.<br />
Strossmayera u Osijeku, Grad<br />
Osijek i Osječko-baranjska županija<br />
• BROJ TVRTKI U INKUBATORU:<br />
trenutno 20, dosad ukupno 80<br />
• KAPACITET: 20 do 25 tvrtki<br />
• MENTORA: 20-ak; djelatnici<br />
centra i profesori na fakultetima<br />
• ZAPOSLENIH: 7<br />
• CIJENA NAJMA: početna 5 eura/<br />
m2 godišnje, druga godina 6,25<br />
eura, potom 7,5 eura<br />
• TRAJANJE INKUBACIJE: 5 godina<br />
• USLUGE: velika dvorana<br />
za sastanke s opremom za<br />
videokonferencije i simultano<br />
prevođenje, namještaj,<br />
informatička oprema, uredi,<br />
poslovno savjetovanje<br />
• FOND ZA AKCELERACIJU: nemaju<br />
"Tu pomažemo istraživačima da se<br />
spoje u istraživačke timove, napose za<br />
Horizon 2020, Sveučilištu da ponudi<br />
svoju tehnologiju i poduzetnicima da<br />
ponude proizvode. To funkcionira i<br />
u drugom smjeru, gdje oni mogu pronaći<br />
dobavljača, davatelja tehnologije i<br />
istraživačkog partnera iz druge države<br />
EU. To je izuzetno moćan alat koji nam<br />
pojačava učinak i doseg. Dio te mreže<br />
smo od 2008. godine, zaključili smo tri<br />
ciklusa i trenutno smo u četvrtom. Tu su<br />
izuzetno dobri rezultati, napravili smo<br />
više od 50 ponuda tehnologije i suradnje<br />
za Sveučilište i lokalne poduzetnike te<br />
sklopili nekoliko izuzetno atraktivnih<br />
partnerstava i suradnji sa sveučilištima<br />
u Grčkoj, Rumunjskoj i SAD-u, pri čemu<br />
smo izuzetno uspješni u spajanju istraživača",<br />
naglasio je Štefanić, inače redovni<br />
profesor Zavoda za agroekonomiku Poljoprivrednog<br />
fakulteta u Osijeku.<br />
Kad je riječ o EEN-u, Štefanić je istaknuo<br />
primjer organizacije odlaska 17 hrvatskih<br />
proizvođača delikatesne hrane u<br />
Kortrijk na Tavolu, najveći sajam delikatesne<br />
hrane u zemljama Beneluxa i sjeverne<br />
Francuske, što im je omogućeno jer<br />
je Tera član sektorske grupe Agrofood. Iz<br />
Belgije su se vratili s potpisanim ugovorom<br />
koji je jednom proizvođaču bučina<br />
ulja iz Varaždina omogućio da se njegov<br />
proizvod nađe na policama Carrefoura.<br />
"Naša treća ključna komponenta sastoji<br />
se od više projekata u području zaštite<br />
okoliša, koji poduzetnicima pomažu u<br />
usklađivanju s trenutačnim i budućim<br />
ekološkim normama, koje se neprestano<br />
mijenjaju i postrožuju. To je potrebno<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 49
INKUBATORI<br />
OSIJEK<br />
INKUBATORI<br />
JEDAN OD NAJVEĆIH I NAJSTARIJIH:<br />
TEHNOLOŠKI PARK VARAŽDIN<br />
Provode i program natjecanja u pisanju<br />
studentskih poslovnih planova<br />
da ne biste morali izaći iz posla ili jako<br />
skupo platili kašnjenje, a ako se uskladite<br />
na vrijeme, tada stječete uvjete za zelenu<br />
javnu nabavu i možete postati ekskluzivni<br />
dobavljač. To radimo od 2010. i dosad<br />
smo odradili tri projekta koja su bila fokusirana<br />
na različite industrije. GREEN<br />
u proizvodnji hrane i graditeljstvu, WE-<br />
EEN u električnom i elektroničkom otpadu,<br />
a IMAGEEN je vezan uz ekodizajn.<br />
U programu Proceed napravili smo bazu<br />
podataka hrvatskih istraživanja koja imaju<br />
komercijabilan rezultat i u tome smo<br />
bili prvi u konzorciju čiji smo član i koji<br />
vodi Gospodarska komora talijanske regije<br />
Veneto, a u kojem je 11 partnera iz deset<br />
zemalja jugoistočne i srednje Europe.<br />
Mnogo energije ulažemo i u Erasmus+,<br />
program koji omogućava poduzetnicima<br />
iz regije odlazak na specijalizaciju kod<br />
partnera u drugim zemljama EU uz plaćene<br />
troškove", istaknuo je direktor Tere<br />
te dodao kako kroz Program provjere<br />
inovativnog koncepta osiguravaju do 350<br />
tisuća kuna po projektu.<br />
Tera puno radi sa studentima. U početku<br />
samo s onima osječkog Sveučilišta,<br />
no danas imaju prijave i s Veleučilišta u<br />
Vukovaru, Visokog učilišta PAR iz Rijeke<br />
i Sveučilišta u Zagrebu. Kroz program<br />
natjecanja u pisanju studentskih poslovnih<br />
planova odradili su edukaciju s više<br />
od 1100 studenata, kojima su pisanje učinili<br />
zabavnim tako da je studenta koji je<br />
napisao najbolji plan jedna autokuća nagradila<br />
korištenjem njezina sponzorskog<br />
vozila na nekoliko mjeseci. Tera od 2005.<br />
godine nudi i uslugu zastupanja zaštite<br />
intelektualnog vlasništva, što joj omogućava<br />
dodir s najinovativnijim tvrtkama.<br />
Organiziraju sajmove i izložbe inovacija,<br />
a sa svojim klijentima odlaze i na slične<br />
manifestacije u Europi i SAD-u.<br />
Tech Park Varaždin,<br />
koji vodi Andrija<br />
Petrović, nadrast će<br />
potrebe županije i<br />
sustavno povezivati<br />
znanost, istraživanje i<br />
poduzetničku<br />
praksu<br />
Spoj vizionara<br />
i visoke<br />
tehnologije<br />
dovoljan<br />
Pripremaju projekt Tehnološki park II, vrijedan 52<br />
milijuna eura, a računaju na novac iz fondova EU.<br />
Primit će stotinjak tvrtki i imati još 13 laboratorija<br />
Piše Gordana Galović. Snima Darko Tomaš<br />
50<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
TEHNOLOŠKI PARK VARAŽDIN<br />
• GODINA OSNUTKA: 2003., osnivači:<br />
Varaždinska županija, Grad Varaždin,<br />
HGK, Visoka elektrotehnička škola,<br />
Elektrostrojarska škola Varaždin<br />
• BROJ TVRTKI U INKUBATORU: ukupno<br />
50, trenutno 40, a 21 je tvrtka u nekoj fazi<br />
inkubacije<br />
• MENTORI: tvrtka dobiva jednog mentora<br />
s kojim radi svakodnevno, surađuje se i s<br />
desetak vanjskih mentora<br />
• POPUST NA TRŽIŠNU CIJENU<br />
PROSTORA: 25% prve godine, 50% u<br />
drugoj, <strong>75</strong>% u trećoj; tržišna cijena je 8<br />
eura po četvornome metru za prostor te 2<br />
eura po kvadratu za režije<br />
• USLUGE: pristup internetu, telefonski<br />
priključak, dvorane za sastanke,<br />
konferencijska dvorana, prezentacijska<br />
oprema, videokamera, digitalni<br />
fotoaparat, faks uređaj, kopirni uređaj,<br />
korištenje laboratorija<br />
• TRAJANJE INKUBACIJE: tri godine<br />
• FOND ZA AKCELERACIJU: još ne postoji<br />
U<br />
Tehnološkom parku Varaždin<br />
imaju ambiciozne<br />
ciljeve. U jednom od najvećih<br />
i najstarijih hrvatskih<br />
inkubatora stasalo je 50-ak<br />
start-up tvrtki koje su otvorile više od 350<br />
radnih mjesta. Sada je cilj te brojke višestruko<br />
povećati. Dugogodišnji direktor<br />
varaždinskog TechParka Andrija Petrović<br />
iznosi konkretne brojke. Projekt Tehnološki<br />
park II idućih bi godina trebao višestruko<br />
povećati postojeće kapacitete: na<br />
25.000 kvadrata, 35 zaposlenih, stotinjak<br />
novih tvrtki i između 800 i 1500 novih<br />
radnih mjesta. Cijeli projekt vrijedan je<br />
više od 52 mil. eura, a glavnina bi se financirala<br />
iz strukturnih fondova EU.<br />
Projekt bi se trebao ugovoriti ove godine.<br />
Idejno arhitektonsko-urbanističko<br />
rješenje nedavno je odabrano na natječaju.<br />
Pomalo futuristički izgled nekako se<br />
podudara s vizijom cijelog projekta. Varaždinski<br />
inkubator trebao bi se za koju<br />
godinu smjestiti na atraktivnoj lokaciji na<br />
silasku s autoceste iz Zagreba za Varaždin,<br />
za koju je već dobivena lokacijska dozvola.<br />
Kad se to dogodi, prerast će i Varaždin i<br />
županiju, pa bi potencijalni poduzetnici i<br />
investitori trebali stizati iz cijele Hrvatske<br />
i šire. Krajnji je cilj povezati se i s poduzetničkim<br />
zonama te stvoriti održivi Varaždin<br />
u kojem će ostati tvrtke izrasle u Tech<br />
Parku. Cijeli projekt već je razrađen na<br />
način da se proširi sa sadašnjeg fokusa na<br />
ICT industriju, koja, dakako, ostaje važan<br />
segment, i na strojogradnju, obnovljive<br />
izvore energije i kreativne industrije. Postojeći<br />
stanari samo bi se preselili u novu<br />
zgradu. Samo jedna od novih vrijednosti<br />
je i 13 novih laboratorija, koji su u planu.<br />
"Za razvoj novih tvrtki iznimno je važna<br />
oprema, a oni koji tek ulaze u biznis za nju<br />
često nemaju novca. U dosadašnjem pristupu<br />
nije bio naglasak na opremi, nego<br />
na aktivnostima za otkrivanje tehnološki<br />
inovativnih projekata te njihovoj inkubaciji.<br />
Zato nam je cilj imati čak 13 laboratorija.<br />
Sustavno povezivanje znanosti,<br />
istraživanja i poduzetničke prakse kroz<br />
potporne institucije, kao što su tehnološki<br />
parkovi, rezultira ubrzanim razvojem malog<br />
i srednjeg poduzetništva utemeljenog<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 51
INKUBATORI<br />
TECH PARK VARAŽDIN<br />
na znanju u visokim tehnologijama.<br />
Glavni su cilj nova radna mjesta koja<br />
gospodarstvo čine inovativnim",<br />
ističe Andrija Petrović, koji je od<br />
samog početka voditelj projekta, a<br />
od 2007. i direktora tvrtke Tehnološki<br />
park Varaždin.<br />
Kad govori o novom tehnološkom<br />
parku, čini se kao da je riječ o<br />
projektu kojim će okruniti i svoju<br />
profesionalnu karijeru. Nakon što<br />
je završio Fakultet organizacije i<br />
informatike u Varaždinu, sedam je<br />
godina radio u privatnom sektoru.<br />
S mjesta prodekana za nastavu na<br />
Veleučilištu u Varaždinu 2003. ušao<br />
je u projekt Tehnološki park, koji su<br />
tada pokrenuli Varaždinska županija,<br />
Grad Varaždin, HGK, Visoka<br />
elektrotehnička i Elektrostrojarska<br />
škola Varaždin. Kako tada nitko nije<br />
bio spreman u njih uložiti novac,<br />
cijeli je tim radio volonterski.<br />
Prva faza projekta realizirana je<br />
osnivanjem Impulsnog centra pri<br />
Elektrostrojarskoj školi Varaždin, u<br />
kojoj je inkubirano prvih pet startupa,<br />
i to u vrijeme kada je u Hrvatskoj<br />
isto radilo tek nekoliko poduzetničkih<br />
inkubatora. Tehnološki<br />
park Varaždin počeo je s radom kao<br />
druga faza projekta 2007. i u tom<br />
je trenutku u procesu inkubacije<br />
bilo 35 tvrtki. Osnivači su Grad Varaždin,<br />
Fakultet organizacije i informatike<br />
Varaždin i Veleučilište u Varaždinu.<br />
Budući da je tada registrirano društvo<br />
s ograničenom odgovornošću, svaki od<br />
triju osnivača ima po 33,3 posto vlasništva.<br />
Varaždinski TechPark na korištenje<br />
je dobio zgradu u Zagrebačkoj ulici od<br />
3300 četvornih metara u kojoj je nekad<br />
bila uprava Varteksa. Kao da je time i<br />
simbolično nekadašnju perjanicu hrvatske<br />
tekstilne industrije pregazilo vrijeme.<br />
U istoj zgradi danas stasaju moderne i<br />
propulzivne ICT tvrtke. Prosječno ih godišnje<br />
u inkubator ulazi sedam, ali prošle<br />
ih je godine ušlo čak 11. Zajedno prosječno<br />
godišnje otvaraju 35 novih radnih<br />
mjesta. Četrdesetak tvrtki iz TPV-a, od<br />
kojih je trenutno 21 u nekoj fazi inkubacije,<br />
ostvaruje ukupne godišnje prihode<br />
iznad 100 milijuna kuna.<br />
BICRO JE FINANCIRAO<br />
38 PODUZETNIČKIH<br />
PROJEKATA IZ TECH<br />
PARKA, ŠTO IM JE KAO<br />
‘POGONSKO GORIVO’<br />
U svoj novi ured u staklenoj zgradi<br />
u Zagrebačkoj prije koji dan stigao je<br />
36-godišnji Nikola Novaković sa svojom<br />
novoosnovanom tvrtkom Gamewerk.<br />
Mlada ekipa želi osvojiti tržište igrica,<br />
kojem će ponuditi nove alate marketinga<br />
i monetizacije. Iako je Nikola imao odličan<br />
i siguran posao u stabilnoj tvrtki izrasloj<br />
u istom inkubatoru, taj se IT-jevac sa<br />
12 godina iskustva odlučio za samostalan<br />
i neizvjestan poduzetničkih pothvat.<br />
"Trenutno smo u procesu inkubacije, a<br />
osim povoljnijih uvjeta i nižih troškova<br />
poslovanja, privukla nas je i cijela zajednica<br />
od 40-ak tvrtki koje su također<br />
ovdje, u Tehnološkom parku. Praktički<br />
sve što će nam trebati od marketinga do<br />
weba možemo pronaći ovdje. Do kraja<br />
godine očekujemo da ćemo imati između<br />
šest i osam zaposlenih, a u roku od tri<br />
mjeseca očekujemo i prve prihode", kaže<br />
Nikola Novaković,<br />
vlasnik tvrtke<br />
Gamewerk, koja<br />
razvija mobilno<br />
oglašavanje u<br />
sklopu videoigara<br />
Novaković. Tek nakon<br />
trogodišnjeg procesa<br />
inkubacije tvrtke u<br />
TPV-u plaćaju stopostotnu<br />
cijenu poslovnog<br />
prostora, no mnogi<br />
zbog okruženja odlučuju<br />
ostati. Nikola Novaković očekuje<br />
veliku podršku mentora iz Tehnološkog<br />
parka i u privlačenju novca<br />
iz fondova EU na konkretnim<br />
projektima. To je jedna od dodanih<br />
vrijednosti tog poduzetničkog<br />
inkubatora sa značajnim dosadašnjim<br />
uspjehom. Samo u 2013. godini<br />
ugovorili su dva nova europska<br />
projekta u trajanju od 24 mjeseca<br />
te u iznosu od 1,9 milijuna eura.<br />
Kroz fond PoC (Program provjere<br />
inovativnog koncepta) Bicro je, pak,<br />
do sada financirao 38 poduzetničkih<br />
projekata iz TPV-a. Ukupna<br />
vrijednost ugovorenih projekata<br />
je 12,4 milijuna kuna, a Bicro će ih<br />
financirati sa 7,97 milijuna kuna.<br />
"To je pogonsko gorivo za naše<br />
stanare", ističe Andrija Petrović.<br />
Direktor TPV-a pritom nudi i niz<br />
izračuna koji pokazuju da je cijeli<br />
projekt samoodrživ. Naime, dvije<br />
zgrade koje su dio TPV-a danas su<br />
procijenjene na 25 milijuna kuna.<br />
Grad ih je 2002. kupio na ime Varteksovih<br />
dugova za 8,2 milijuna kuna te<br />
je s još 2 milijuna sufinancirao obnovu.<br />
Ukupni prihodi TPV-a narasli su sa 490<br />
tisuća kuna 2007. na 4,5 milijuna kuna<br />
2013. I sam je TPV sa sedmero zaposlenih<br />
pritom odradio par konzultantskih<br />
poslova za slične projekte te i od toga<br />
ostvario prihode.<br />
"TPV je uložio više od 6 milijuna kuna<br />
iz programa Bicro te više od 500.000<br />
kuna vlastitih sredstava u posljednjih pet<br />
godina. Ostatak od oko 8 milijuna kuna<br />
je novostvorena vrijednost. Ta je imovina<br />
i dalje gradska, ali vrijedi puno više<br />
od osnovne investicije Grada. Osim toga,<br />
Grad prosječno godišnje dobiva i oko 3,4<br />
milijuna kuna od poreza i prireza tvrtki<br />
iz TPV-a", pojašnjava Petrović.<br />
Isti princip samoodrživosti primijenit<br />
će se i u novom projektu. Iako nešto skuplji,<br />
i učinci će biti višestruki.<br />
52<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Svoju bankarsku<br />
karijeru Franjo Luković<br />
privodi kraju kao<br />
najmoćniji čovjek<br />
hrvatske financijske<br />
industrije. Nitko ne<br />
vjeruje da nakon<br />
odlaska iz Zabe ona<br />
neće imati<br />
nastavak<br />
54<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015<br />
SNIMIO: DAVOR PONGRAČIĆ/CROPIX
PORTRET NA ODLASKU<br />
FRANJO LUKOVIĆ NOVI KORAK U ŽIVOTU<br />
MOĆNOG ŠEFA ZABE DATA LINK<br />
Košarkaš, bankar<br />
i novi anđeo u<br />
domaćem biznisu<br />
Najdugovječniji i najmoćniji hrvatski bankar odlazi iz Zabe nakon 24 godine<br />
života na samom bankarskom vrhu Hrvatske Piše Dragana Radusinović<br />
Franjo Luković, najdugovječniji<br />
hrvatski bankar,<br />
uložio je svoj novac u biznis<br />
koji počiva na visokoj<br />
tehnologiji i automatiziranoj<br />
proizvodnji uz minimalan broj<br />
zaposlenih. Konzervativni ulagač koji<br />
rijetko istupa u javnosti u proizvodnju<br />
LED žarulja uložio je 3,2 milijuna kuna i<br />
postao suvlasnik bjelovarskog Data Linka<br />
s udjelom od 40 posto.<br />
Luković u veljači napušta čelnu poziciju<br />
u Zagrebačkoj banci. Na njoj se, kako<br />
je istaknuo u jednom intervjuu, isprva<br />
planirao zadržati dvije godine. Ostao<br />
je pune dvadeset tri i stigao do mirovine.<br />
Ulaganjem u Data Link Luković je ušao<br />
u društvo poslovnih anđela. O svojem<br />
novom poslovnom životu još ne želi govoriti,<br />
kao ni o tome hoće li ulagati i u<br />
neke druge projekte te kojim će se kriterijima<br />
pritom voditi. Njegovo<br />
ulaganje u Data Link, provedeno<br />
dokapitalizacijom tvrtke, ipak otkriva<br />
ponešto o tome.<br />
Poslovni anđeli kažu da su<br />
ljudi koji nose biznise najvažniji<br />
za ulaganje. Sažeto, formula bi<br />
glasila: ako ne vjerujete u čovjeka<br />
u čiji biznis ulažete, niti nemojte<br />
uložiti jer uspjeh prečesto ovisi<br />
o međuljudskim odnosima, a<br />
biznis uvijek počiva na njegovim nositeljima.<br />
Je li se Franjo Luković vodio<br />
i tim pravilom uloživši u Darka Crhu,<br />
većinskog vlasnika Data Linka? Ni Crha<br />
na to nije htio odgovoriti tijekom dugog<br />
razgovora za <strong>Forbes</strong>, u kojem je objašnjavao<br />
vrijednost njegova koncepta posla<br />
s LED rasvjetom.<br />
DATA LINKOV SUSTAV<br />
VEĆ JE RAZRAĐEN I<br />
TESTIRA SE U NJEMAČKOJ<br />
TVORNICI KOJA<br />
PROIZVODI SVJETLA ZA<br />
MERCEDES I BMW<br />
FRANJO LUKOVIĆ I DARKO CRHA<br />
poznaju se već 20 godina. U kratkoj izjavi<br />
medijima u povodu dokapitalizacije<br />
lani u prosincu Luković je rekao da Crhu<br />
poznaje kao sjajnog i svestranog inženjera<br />
i inovatora. Luković nije uložio<br />
samo u proizvodnju LED žarulja nego i<br />
u patentirani sustav softvera i hardvera<br />
za uspravljanje LED rasvjetom.<br />
Vlasnik patenta, za sada priznatog u<br />
Hrvatskoj, upravo je Crha. Globalnu potvrdu<br />
patentnih prava za svoj sustav, koji<br />
je nazvao PMC2, još čeka. Crha rado<br />
govori o patentu i ciljevima biznisa koji<br />
na njemu počiva, no o Franji Lukoviću<br />
neće reći ni riječi, osim da su prijatelji.<br />
O sustavu "Power Modulated Communication<br />
Control" (PMC2), koji<br />
putem energije prenosi informacije od<br />
mjesta upravljanja do LED žarulje, Crha<br />
kaže kako je uvjeren da je jeftinije<br />
i jednostavnije rješenje za upravljanje<br />
rasvjetom od svih koja se na tržištu danas<br />
nude. Koliko je to točno, pokazat će<br />
tržište, na kojem se bori pet globalnih<br />
igrača, među kojima je i američka tvrtka<br />
Cree, nositelj važnih patenata. "Naš je<br />
sustav ugrađen i testira se u poznatoj<br />
njemačkoj tvornici autodijelova Magna,<br />
koja proizvodi za više poznatih svjetskih<br />
marki, primjerice BMW i Mercedes,<br />
što nam je potvrda da smo napravili<br />
dobar proizvod", kaže Crha.<br />
Riječ je o sustavu za upravljanje<br />
rasvjetom koji se uklapa<br />
u postojeću infrastrukturu i<br />
najbolji je, dodaje, za primjenu<br />
u industrijskoj rasvjeti te<br />
upravljanju uličnom rasvjetom<br />
jer se informacija prenosi<br />
energijom pa je neosjetljiv je<br />
na interferencije. "Testiranja<br />
su pokazala da možemo puno<br />
uštedjeti uvođenjem koncepta<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 55
FRANJO LUKOVIĆ<br />
PORTRET NA ODLASKU<br />
prilagodljive javne rasvjete", kaže Crha,<br />
objašnjavajući da je riječ o rasvjeti<br />
kojom se može upravljati pa se u nekim<br />
dijelovima noći njezin intenzitet može<br />
smanjiti. "Svijetli onoliko koliko imate<br />
novca", zaključuje.<br />
PMC podrazumijeva kompletni<br />
sustav, softver i hardver, upravljanja<br />
LED rasvjetom. Data Link je ponajprije<br />
okrenut inovativnim rješenjima i tržištu<br />
industrijske rasvjete, a nakon dokapitalizacije<br />
u Bjelovaru gradi robotiziranu<br />
proizvodnu liniju koju će na proljeće<br />
pustiti u pogon. "Iz strukturnih fondova<br />
Europske unije dobili smo 5 milijuna<br />
kuna za financiranje visokotehnološke<br />
proizvodnje LED-a", kaže Crha, tumačeći<br />
da će nova proizvodna linija imati<br />
veliki kapacitet, od nekoliko stotina LED<br />
žarulja dnevno. Data Link je trenutačno<br />
mala kompanija koja, prema Crhinim<br />
riječima, u iduće tri godine planira prerasti<br />
u srednje veliko poduzeće s prihodom<br />
iznad 20 milijuna kuna.<br />
"Naš smo sustav razvili s vrlo malo<br />
ulaganja, znatno manje nego što u razvoj<br />
takvih sustava ulažu svjetski igrači",<br />
kaže Crha i procjenjuje da će se 60 posto<br />
prihoda odnositi na dobit. Data Link je,<br />
između ostalog, razvio i proizveo specijalno<br />
brodsko osvjetljenje za brodogradilište<br />
Viktor Lenac, koje će im omogućiti<br />
štednju energije i osloboditi ih visokih<br />
troškova postavljanja i uklanjanja privremene<br />
rasvjete. Rade i na razvoju proizvoda<br />
u suradnji s finskom kompanijom<br />
Ivalo. Sve je, priča Crha, počelo prije četiri<br />
godine, kada su Data Link, ludbreški<br />
Energy Plus i zagrebački Metal Product<br />
počeli razvijati projekt visokoserijske<br />
proizvodnje profesionalne LED rasvjete.<br />
I dok je dosad sva ta rasvjeta na tržište bila<br />
plasirana pod brendom Energy Plusa,<br />
Data Link sada planira dio proizvodnje<br />
plasirati pod vlastitim brendom. Luković,<br />
koji je u kompaniju uložio novac potreban<br />
za razvoj, neće sudjelovati u njezinu<br />
vođenju. Njegova uloga zamišljena je kao<br />
savjetodavna.<br />
LUKOVIĆEV ODLAZAK IZ ZAGRE-<br />
BAČKE BANKE najavljen je godinu<br />
dana prije isteka posljednjeg, četvrtog<br />
mandata. Rođeni Zagrepčanin na zala-<br />
FOTOGRAFIJA: VJERAN ZGANEC-ROGULJA/PIXSELL<br />
sku bankarske karijere nije samo najdugovječniji<br />
šef najveće banke u Hrvatskoj<br />
nego i jedan od najdugovječnijih bankara<br />
na čelu neke banke u Europi. Ubrzo<br />
nakon što se u veljači oprosti od Zagrebačke<br />
banke, proslavit će svoj 65. rođendan.<br />
Posljednje radno mjesto ujedno<br />
mu je i ono s najduljim stažem. U bankarstvo<br />
je zakoračio nakon kratkotrajne<br />
znanstvene karijere na Ekonomskom<br />
fakultetu u Zagrebu, gdje je diplomirao<br />
1972. godine. Prvi je posao pronašao u<br />
Jugobanci, gdje je radio 16 godina, četiri<br />
od toga u Vinkovcima, gdje je do 1991.<br />
bio direktor deviznog sektora.<br />
Darko Crha, većinski vlasnik<br />
Data Linka, poznaje se s<br />
Franjom Lukovićem dulje<br />
od 20 godina<br />
Predsjednikom Uprave Zabe postao<br />
je 1991. godine. U jednoj kratkoj<br />
biografiji objavljenoj lani u proljeće u<br />
časopisu Banka, Luković je Zabu u razdoblju<br />
kad joj je došao na čelo opisao<br />
kao "zapuštenu, skoro pa olupinu koju<br />
je trebalo pretvoriti u nešto što plovi".<br />
Ista biografija otkriva i kako je prvi džeparac<br />
zaradio pripremajući štandove<br />
na Zagrebačkom velesajmu. "Zakucavao<br />
sam čavle, šivao tepihe, apsolutno<br />
jedan NKV rad", rekao je Luković. U<br />
istom je časopisu istaknuo da "karijera<br />
počinje od malih nogu, a ne od prvog<br />
zaposlenja". Otac mu je umro kada je<br />
56<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
imao 13 godina i to ga je prisililo da se<br />
oslanja na vlastite odluke. Trenirao je<br />
košarku, a ona ga je naučila brojnim<br />
vještinama, često presudnim za uspješno<br />
kormilarenje kroz biznis: dobivati i<br />
gubiti, funkcionirati u timu i pokrivati<br />
nečiju pogrešku ili očekivati da drugi<br />
pokrije njegovu.<br />
Interes za financije prenio mu je, kako<br />
je otkrio magazinu Banka, Marijan<br />
Hanžeković, njegov profesor na fakultetu,<br />
kasnije prvi hrvatski ministar financija.<br />
Među svoje uzore Luković je<br />
smjestio i profesora Antu Čičin-Šaina,<br />
prvog guvernera Hrvatske narodne banke,<br />
opisujući ga kao kozmopolita i izvrsnog<br />
stručnjaka te najzaslužnijeg za to<br />
što se financijski sustav nije raspao kada<br />
se Hrvatska izdvojila iz Jugoslavije.<br />
VLASTITO BANKARSKO ISKUSTVO<br />
u jeku rata opisao je kao rad usred<br />
požara jer vodio je banku u uvjetima<br />
inflacije od 30 posto pa potom hiperinflacije.<br />
Radi stabilizacije njezina<br />
poslovanja uvjetovao je da u Nadzorni<br />
odbor uđu predstavnici poduzeća koja<br />
nisu bila njezini dužnici kako bi<br />
se osiguralo izbjegavanje sukoba<br />
interesa. Pod njegovim vodstvom<br />
Zaba je izlistala dionice<br />
na Londonskoj burzi, a proveo<br />
je i njezinu prodaju talijanskoj<br />
grupi Unicredit.<br />
Zaba je prva u Hrvatskoj uvela<br />
kartično poslovanje, a njezini<br />
zaposlenici dobili su mogućnost<br />
sudjelovanja u vlasničkoj strukturi.<br />
Iako rijetko istupa u javnosti,<br />
kloneći se komentara dnevnopolitičkih<br />
zbivanja, u nekim je slučajevima vrlo<br />
odlučno javno istupio, a jedna takva situacija<br />
bila je povezana sa švicarskim<br />
frankom. Lukovićev odlazak iz Zabe podudara<br />
se, nažalost, s ponovnim rastom<br />
tečaja franka u odnosu na euro i kunu.<br />
Nakon tri godine stabilnosti, tijekom<br />
kojih je franak vrijedio 6,2 kune, švicarska<br />
je središnja banka odlučila prestati<br />
ograničavati jačanje svoje valute i on<br />
je skočio na 7,5 kuna. Franjo Luković<br />
nikad nije bio sklon zaduživanju građana<br />
u švicarskom franku, što je logično<br />
stajalište konzervativnog ulagača. Kada<br />
je prije tri i pol godine jačanje franka<br />
hrvatske dužnike u toj valuti dovelo na<br />
rub financijskog sloma, Luković je na<br />
odgovornost za nastalu situaciju prozvao<br />
Hrvatsku narodnu banku, tada<br />
pod vodstvom Željka Rohatinskog, s kojim<br />
je inače imao dobru suradnju. HNB<br />
i Rohatinski bili su na snažnom udaru<br />
kritika sa svih strana, no Luković je bio<br />
prvi bankar koji je javnosti rekao da je<br />
središnja banka mogla zabraniti kreditiranje<br />
građana u švicarskom franku.<br />
U intervjuu koji je dao Jutarnjem listu<br />
rekao je kako je pošast kreditiranja u<br />
švicarskim francima potekla iz austrijskih<br />
banaka, te da su se tome opirali i<br />
Zaba i PBZ, čije su matice u Italiji. "Tek<br />
kada smo vidjeli da regulator to neće zabraniti<br />
te da možemo izgubiti klijente, i<br />
sami smo, nažalost, stavili tu ponudu na<br />
police", rekao je Luković objašnjavajući<br />
zašto je i Zaba pristala pratiti trend.<br />
Kritike nije poštedio ni suce, nakon<br />
što je Trgovački sud u Zagrebu presudio<br />
da Zagrebačka banka mora pravnim<br />
sljednicima tvrtke Retag isplatiti 183<br />
milijuna kuna zbog povrede vlasništva.<br />
ZABA JE PRVA MEĐU<br />
HRVATSKIM BANKAMA<br />
U POSLOVANJE UVELA<br />
KARTICE, A BILA JE I<br />
PRVA KOJA JE DIONICE<br />
IZLISTALA NA BURZAMA<br />
Prozvao ih je korumpiranima. U intervjuu<br />
Globusu iz 2000. Luković se izjasnio<br />
o zajedničkim interesima Zagrebačke<br />
banke i Tvornice duhana Rovinj,<br />
danas dijela Adris Grupe, rekavši kako<br />
je Zabin cilj pomoći u osiguravanju tržišne<br />
pozicije TDR-a.<br />
Lukovićevo blisko prijateljstvo s Antom<br />
Vlahovićem, najvećim dioničarom<br />
Adris Grupe, poznato je u poslovnim<br />
krugovima, a njegov odlazak s čela Zabe<br />
podudara se s Adrisovom najavom o<br />
pokretanju procesa prodaje TDR-a, kao<br />
i s odlaskom Plinija Cuccurina, drugog<br />
najvećeg dioničara Adrisa, s upravljačke<br />
pozicije u kompaniji. Zagrebačka banka<br />
taman je prije isteka Lukovićeva mandata<br />
prodala umaški Istraturist Lukšić<br />
Grupi za 120,1 milijun eura. Banka je<br />
u toj transakciji, kako je potvrdilo više<br />
upućenih izvora, preuzela sve rizike<br />
sudskih sporova u kojima Istraturist<br />
sudjeluje.<br />
Franjo Luković je u nekim procjenama<br />
bio u pravu, a neke se nisu obistinile.<br />
Dionice Zabe 1998. je kupovao po cijeni<br />
od 2000 kuna. U intervjuu Večernjem<br />
listu tada je na pitanje smatra li to realnom<br />
vrijednošću dionice rekao kako<br />
smatra da vrijede i više. Deset godina<br />
kasnije, u siječnju 2008., Luković je<br />
svoje dionice Zabe, uglavnom one koje<br />
je tijekom godina dobivao u obliku bonusa,<br />
kao nagradu za obavljeni posao,<br />
unovčio po cijeni od 12.800 kuna za dionicu<br />
i postao bogatiji za 21,76 milijuna<br />
kuna. Tada je 1700 dionica prodao četiri<br />
mjeseca prije nego što je banka provela<br />
podjelu dionica i povećala njihov broj.<br />
Nešto ranije, u travnju 2007., unovčio<br />
je 500 dionica Zabe po cijeni od 12.051<br />
kunu i za njih dobio 6,02 milijuna kuna.<br />
To, naravno, nije njegovo cjelokupno<br />
bogatstvo, no ono se ne<br />
može procijeniti, zbog čega nikada<br />
nije bio kandidat za <strong>Forbes</strong>ovu<br />
listu najbogatijih Hrvata.<br />
U INTERVJUU GLOBUSU<br />
PRIJE 15 GODINA procjenjivao<br />
je, pak, da će se hrvatsko tržište<br />
svesti na dvije do tri jake<br />
banke, što se nije u potpunosti<br />
ostvarilo. Uz Zabu i Privrednu<br />
banku Zagreb, Raiffeisen i Erste, tu je<br />
i ruski Sberbank. Bankarstvo iz kojeg<br />
odlazi Luković je opisao kao jednu od<br />
najkompliciranijih industrija: "Netko<br />
vam povjeri novac da ga čuvate i uvećate<br />
kroz kamate, a vi ga dajete drugome<br />
u nadi da će vam ga vratiti s kamatom.<br />
Otplata ovisi o uspjehu njegova posla,<br />
tržištu, njegovu karakteru, a budućnost<br />
je nepredvidiva, pa je bankarstvo vrlo<br />
rizičan i strog posao koji zahtijeva<br />
izuzetno stroge poslovne procese, ali i<br />
izvrsnost cijelog tima ljudi."<br />
Na čelu Zagrebačke banke nasljeđuje<br />
ga Miljenko Živaljić.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 57
GLAS PARTNERA<br />
DOŽIVI HRVATSKU TIJEKOM CIJELE GODINE<br />
Hrvatska kao<br />
uzbudljiva<br />
gastronomska<br />
destinacija<br />
Svojom raznolikošću i tradicijom Hrvatska se uspješno<br />
brendirala kao novi enogastronomski centar u Europi.<br />
Adute imamo u svim krajevima zemlje, od Dubrovnika,<br />
preko Like, pa sve do Slavonije i Baranje<br />
UKlasteru sjeverozapadne<br />
Istre vole se dičiti kako<br />
su upravo oni istarska<br />
oaza gurmanskih užitaka.<br />
Bogata vinska ponuda,<br />
izuzetno maslinovo ulje, bijeli i crni<br />
tartufi, riba, domaća tjestenina, sve to<br />
bogatstvo istarske kuhinje domaćini su<br />
odlično uklopili u svoje gastronomske<br />
ture. Ponuda južne Istre pomalo je neobična<br />
kombinacija kuhinje siromašnih<br />
i bogatih. S jedne strane, ovo područje<br />
zadržalo je običaj pripreme ukusnih i<br />
zdravih, ali skromnih jela kojima su se<br />
nekad prehranjivali ribari i radnici, a s<br />
druge strane povijesni utjecaj Venecije<br />
donio im je ekstravagante specijalitete.<br />
Tijekom cijele godine, svake srijede<br />
Pula se može razgledati uz degustaciju<br />
na Pula gourmet touru.<br />
Labin i Rabac diče se brojnim restoranima,<br />
konobama i agroturističkim<br />
gospodarstvima. Ponuda na tanjuru<br />
prava je kombinacija seoske kuhinje<br />
i bogatstva mora pa će i oni najizbirljivijeg<br />
nepca doći na svoje - od vrhunski<br />
pripremljene ribe, jastoga, školjaka<br />
do domaćeg tijesta s raznim mesnim<br />
umacima. Vino u tom kraju poseban<br />
je doživljaj, a prve loze posađene su<br />
još prije 2000 godina. Ako posjetite<br />
cresko-lošinjski arhipelag i ne probate<br />
klasična otočka jela poput pečene janjetine,<br />
neki će smatrati da ste počinili<br />
neoprostiv grijeh.<br />
OTOČNI PROIZVODI<br />
Gastro ponuda Opatije i Rijeke zadovoljit<br />
će i ljubitelje mediteranske,<br />
ali i ljubitelje kontinentalne prehrane.<br />
Spoj mora i gorja itekako je vidljiv u<br />
tamošnjim restoranima. Domaći sir i<br />
pršut, pogačice od kopriva, riblji specijaliteti,<br />
autohtono vino bijela žlahtina<br />
- duga je lista delicija destinacija Krka,<br />
Crikvenice, Vinodola i Raba. Baš kao i<br />
aktivnosti i događanja koje nude, poput<br />
ture Cestom plave ribe u Crikvenici.<br />
AUTOHTONE KONOBE<br />
No, to je tek jedna od manifestaci-<br />
UNATOČ ŠKRTOM<br />
KAMENU, DALMATINSKA<br />
ZAGORA NE OSKUDI-<br />
JEVA NI DELICIJAMA<br />
NI DOBRIM VINOM<br />
JURE MIŠKOVIĆ/CROPIX<br />
Korčula i Pelješac pravi<br />
su enološki izazov zbog<br />
vinovoj lozi izuzetno<br />
naklonjene klime<br />
Dalmacija i Istra poznate su po preradi maslinova ulja<br />
ja i događanja kojima Zadar i njegova<br />
okolica približavaju gostima svoje specijalitete,<br />
poput ninskog šokola ili pak<br />
svjetski poznatog paškog sira. Unatoč<br />
škrtom kamenu i surovoj prirodi, Dalmatinska<br />
zagora ne oskudijeva ni delicijama<br />
ni dobrim vinom. Vjerojatno<br />
upravo zato tradicionalna jela mjesta<br />
splitskog zaleđa, poput Vrlike, Sinja i<br />
Trilja, vrlo su maštovita. Pikantni zec<br />
na ljuto, žabe na brudet, prhki kolačići<br />
rafioli, recepti su koji se prenose s generacije<br />
na generaciju.<br />
Splitska rivijera zadržala je tradiciju<br />
po kojoj je postala poznata još u<br />
58<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
DAMIR FABIJANIĆ/HTZ<br />
Slavonija i Baranja nude kušanje domaćeg sira i kulena, ali ne treba zanemariti ni fišpaprikaš<br />
VLADO KOS/ROPIX<br />
lješca i Korčule je gastronomija - sočna<br />
janjetina, svježa riba i morski plodovi.<br />
VINSKE CESTE MEĐIMURJA<br />
Po mnogima jedna od najljepših<br />
filmskih kulisa na svijetu - Dubrovnik,<br />
kao i njegova rivijera, osim luksuznih<br />
DUBROVNIK JE VEĆ<br />
STOLJEĆIMA PRAVI RAJ<br />
RAZNOVRSNIH ZAČINA<br />
I MIRODIJA KOJE<br />
OBOGAĆUJU JELA<br />
SHUTTERSTOCK<br />
MARIO ROMULIĆ<br />
antičkim vremenima - masline, vino<br />
i jela od kojih svako mjesto ima svoj<br />
specijalitet. U Omišu je to, primjerice,<br />
soparnik. Split je kroz gastro turu<br />
“Što je Dioklecijan jeo” iskoristio svoj<br />
najveći adut - bogatu povijest. Šolta<br />
nudi izlete brojnim vinskim cestama<br />
i uživanje u autohtonoj vinskoj sorti<br />
Dobričiću.<br />
Zbog vinovoj lozi izuzetno naklonjene<br />
klime i tisućljetne tradicije, Korčula<br />
i Pelješac pravi su enološki izazov.<br />
Na Korčuli bijelo, na Pelješcu crno - ta<br />
dva otoka kao da su se dogovorila što će<br />
biti njihovi glavni aduti. Drugi adut Perestorana,<br />
već stoljećima su pravi raj<br />
raznovrsnih začina i mirodija bez kojih<br />
je svako vrhunsko jelo nezamislivo.<br />
S druge strane, iz nezagađene prirode<br />
stižu organski plodovi na čiju kvalitetu<br />
je taj kraj jako ponosan, poput tikvica<br />
iz Župe dubrovačke ili kupusa iz Konavala.<br />
Sjever Hrvatske nudi jednu drugu<br />
avanturu, iako je, kao i na Jadranu, i tu<br />
vino sastavni dio života. Vinske ceste<br />
Međimurja nude degustaciju visokokvalitetnih<br />
kućnih, sortnih i vrhunskih vina,<br />
a restorani i seoska domaćinstva tog kraja<br />
tradicionalne specijalitete kao što je<br />
meso iz tiblice i goveđa pržolica. Vino<br />
je bez sumnje simbol Zagorja, a svom<br />
zaštitnom znaku Zagorci na Zelenoj Rivijeri<br />
su posvetili razne manifestacije.<br />
Gastronomsku ponudu Zelenog srca<br />
Hrvatske - Karlovca i Ozlja - karakteriziraju<br />
jela od šumskih plodova, divljači,<br />
riječne ribe, baš kao i domaća janjetina<br />
i patke s mlincima, pa i ne čudi što autohtona<br />
karlovačka kuhinja ima više od<br />
30 jela. Destinaciju Daruvar-Bjelovar-<br />
Garešnica osebujnom čini spoj hrvatske<br />
i češke kuhinje što se najbolje vidi iz jela<br />
kao što su slatko-kiseli umaci, knedle<br />
s kupusom i kolači od dizanog tijesta.<br />
Također, na seoskim gospodarstvima<br />
moći ćete isprobati svježe kravlje mlijeko,<br />
vrhnje te razne sireve. Na vino graševinu<br />
Daruvarčani su posebno ponosni,<br />
baš kao i na činjenicu da su najmanji<br />
grad s vlastitom pivovarom koja već sto<br />
godina proizvodi pivo po tradicionalnoj<br />
češkoj recepturi.<br />
VINKOVAČKA RAKIJA<br />
Etno restorani i obiteljska gospodarstva<br />
Slavonije i Baranje pravi su raj za<br />
ljubitelje mesa. Kulen, kobasice, čvarci<br />
i paprikaš i danas se pripremaju na tradicionalan<br />
način. Okusi lokalnih vina<br />
mogu se otkriti i na izletima vinskim<br />
cestama, a gosti se i sami mogu okušati<br />
u izradi vina. Znamenitost tog kraja je<br />
i ogromna vinska bačva u Erdutu sa<br />
<strong>75</strong>.000 litara graševine koja je upisana<br />
u Guinnessovu knjigu rekorda. Baš kao<br />
i Slavonija, i Srijem je prava oaza gastro<br />
užitaka upotpunjena vinom, ali i poznatom<br />
vinkovačkom rakijom.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 59
KINESKI<br />
STEVE JOBS<br />
Lei Jun je stvorio jednu od najvrednijih privatnih<br />
tehnoloških kompanija kopirajući (i potkopavajući)<br />
iPhone. Sada se njegov Xiaomi ustremio i na sam Apple<br />
PIŠE: RUSSELL FLANNERY<br />
“Mi smo<br />
samo mlada<br />
kompanija u<br />
osjetljivom<br />
položaju”: Lako<br />
je to reći kad<br />
si u samo četiri<br />
godine osvojio<br />
vodeću poziciju<br />
na kineskom<br />
tržištu pametnih<br />
telefona<br />
60<br />
FORBES<br />
Kao izvršni direktor startupa Lei<br />
Jun se ponosio time što radi napornije<br />
od konkurenata, obično<br />
po 100 sati na tjedan. Ubrzo je<br />
njegova tvrtka postala jednom<br />
od najvrednijih privatnih tehnoloških kompanija<br />
na svijetu, a on sam vlasnik osmog po<br />
veličini bogatstva u Kini. Je li tada rasteretio<br />
satnicu? Nije. Njegov standard i dalje je 100<br />
radnih sati tjedno jer ne želi baš ničim ugroziti<br />
dosadašnja postignuća. “Da sam prije<br />
četiri godine tvrdio kako ću napraviti ovo,<br />
ne bih zvučao vjerodostojno”, kaže na wuhanskom<br />
mandarinskom.<br />
Kad kaže “ovo”, 45-godišnji osnivač i<br />
izvršni direktor kompanije Xiaomi misli<br />
na munjevito osvajanje najvećeg svjetskog<br />
tržišta pametnih telefona. Kompanija<br />
postoji tek od 2010. godine, a Mi<br />
telefoni danas su najprodavaniji pametni<br />
telefoni u Kini. Kako na Aziju<br />
otpada više od 50% svjetske prodaje<br />
smartphonea koja iznosi 1,5<br />
milijardi komada godišnje, već<br />
i to čini Xiaomi trećim velikim<br />
igračem na globalnom tržištu,<br />
iza Samsunga i Applea.<br />
Lei je s razlogom prozvan<br />
kineskim Steveom<br />
Jobsom. Proučavao<br />
je i vjerno kopirao<br />
stil suosnivača<br />
Applea: teatralne demonstracije proizvoda,<br />
crna majica i traperice kao omiljena odjeća,<br />
zapanjujuće precizno skidanje Appleova industrijskog<br />
dizajna (pa ga je Jony Ive, dizajner<br />
iPhona, kritizirao zbog krađe ideja). No Lei,<br />
težak 9,9 milijardi dolara, postaje samostalna<br />
legenda ovog biznisa, barem u Kini. Dok sjedimo<br />
za konferencijskim stolom na 15. katu jednog<br />
od dvaju ureda što ih je Xiaomi unajmio<br />
u zapadnoj četvrti Pekinga punoj tehnoloških<br />
kompanija, Lei s pjesničkim zanosom opisuje<br />
svoju misiju: “Moj cilj je pretvoriti Xiaomi u<br />
nacionalni brend, utjecati na cijelu kinesku<br />
industriju i donijeti korist svima na svijetu.”<br />
Xiaomi uspijeva jer Kinezima pruža ono što<br />
žele: jeftine telefone s Android OS-om i puno<br />
značajki. Zaključna brojka za 2014. trebala bi<br />
biti 60 milijuna prodanih mobitela, dvostruko<br />
više nego u 2013. S 5,5 milijardi dolara prihoda<br />
od prodaje u prvom polugodištu 2014. nadmašen<br />
je prihod u cijeloj 2013. godini, kada<br />
su, procjenjuje se, samo telefoni kompaniji<br />
donijeli 80 milijuna dolara neto zarade.<br />
Xiaomi je osvojio Kinu dokinuvši distancu<br />
između kompanije i dućana. Sve se prodaje<br />
online, izravno kupcima, pa kompanija<br />
ima nadzor nad korisničkim iskustvom i<br />
podrškom potrošača. Telefone ne naručuje<br />
unaprijed, već ih kupuje u serijama tijekom<br />
cijele godine i tako iskorištava stalni pad<br />
cijena komponenti. Deseci ideja za poboljšanja<br />
došli su od kupaca, preko mikroblogova
AFP PHOTO / WANG ZHAO
FORBES<br />
LEI JUN, XIAOMI<br />
na servisu Weibo i sličnima. Lei ima više od četiri milijuna<br />
sljedbenika s kineskih društvenih mreža i provodi sate na Xiaomijevu<br />
chatu MiTalk, gdje hvali ideje kupaca i traži povratne<br />
informacije (Steve Jobs nikada nije bio takav populist).<br />
Kompanija od 2012. priređuje godišnje konvencije svojih<br />
obožavatelja, a održava i redovite susrete s kupcima. Ta se<br />
okupljanja odvijaju u ozračju gotovo vjerskog zanosa: ljudi<br />
pjevaju, vesele se, igraju igre i kupuju tvrtkine maskote, plišane<br />
Mi Bunny likove u svim bojama. Proda ih se na stotine<br />
tisuća mjesečno.<br />
Zanos je podloga za povremena blic-sniženja. Kada je<br />
ujesen 2011. najavljen model Mi1, tvrtka je u prva 34 sata<br />
primila 300 tisuća predbilježbi. Lani je prodano 100 tisuća<br />
komada novijeg modela za samo 90 sekundi, a 11. studenoga<br />
prodali su više od milijun telefona tijekom jednodnevne<br />
promotivne prodaje na Alibabi. Kupci su tada srušili svjetski<br />
rekord u online trošenju tijekom 24 sata.<br />
Formula koja pali u Kini, pali i drugdje. U studenome je<br />
Xiaomi u Indoneziji prodao 10 tisuća telefona za manje od<br />
40 sekundi. Indonezija je jedno od šest ciljnih tržišta koja<br />
kompaniji trebaju donijeti rast, uz Hong Kong, Indiju, Maleziju,<br />
Singapur i Tajvan. Potom će doći na red druga područja,<br />
uključujući SAD, no uza sav posao na domaćem tržištu to se<br />
neće dogoditi još barem tri godine, kaže Lei.<br />
Xiaomi, koji sada ima <strong>75</strong>00 zaposlenika, dao se u velike<br />
kadrovske akvizicije kako bi ostvario globalne ambicije. Za<br />
sva tržišta izvan NR Kine od prošle se godine brine Hugo<br />
Barra, bivši Googleov potpredsjednik zadužen za većinu<br />
proizvoda s Android OS-om. To, međutim, ne ugrožava položaj<br />
Lei Juna. Tvrtkine stranice na engleskom jeziku samo<br />
njega navode kao osnivača. Sedmorica drugih dužnosnika,<br />
pa i predsjednik kompanije Bin Lin,<br />
također bivši direktor u Googleu, navedeni<br />
su kao suosnivači.<br />
Koliko daleko Xiaomi može stići?<br />
S uspjesima su rasle i ambicije. Xiaomi<br />
je još uvijek u privatnom vlasništvu.<br />
Posljednja investicijska runda, u<br />
kojoj je 2013. sudjelovao ruski milijarder<br />
i ulagač u Facebook Jurij Milner,<br />
pogurala je procijenjenu vrijednost<br />
kompanije na 10 milijardi dolara. Xiaomi<br />
navodno prikuplja još kapitala<br />
uz valuaciju od 40 milijardi. Dok se<br />
posao ne sklopi, <strong>Forbes</strong> trenutačnu<br />
vrijednost kompanije procjenjuje na<br />
oko 25 milijardi dolara, ali Lei zna<br />
da plafon ne postoji. “Pogriješio sam<br />
prije četiri godine” misleći da bi Xiaomi<br />
mogao vrijediti 10 milijardi dolara,<br />
kaže. Do tog vremena “radio sam<br />
samo s kompanijama vrijednim oko<br />
milijardu dolara, još nikada nisam<br />
vidio ništa što vrijedi sto milijardi.”<br />
SVAKOG DANA NISKE CIJENE<br />
XIAOMI PRODAJE IZRAVNO<br />
KUPCIMA I ISKORIŠTAVA PAD CIJENA<br />
KOMPONENATA KAKO BI ZADRŽAO<br />
POZICIJU DOBAVLJAČA JEFTINIH<br />
KINESKIH TELEFONA<br />
U govoru na jednom sektorskom skupu održanom u<br />
studenome u Kini, Lei je odredio cilj: za pet do deset godina<br />
kompanija bi trebala postati lider na svjetskom tržištu<br />
pametnih telefona. Onih stotinu milijardi dolara tržišne<br />
vrijednosti mogla bi donijeti inicijalna javna ponuda dionica<br />
u Alibabinom stilu, ali Lei tvrdi da još pet godina ne<br />
namjerava izvesti kompaniju na burzu. “Najvažnije je ostati<br />
usredotočen, usredotočen, usredotočen. Da danas raspišem<br />
IPO svi bi se obogatili, prodali dionice, kupili kuću, auto i<br />
emigrirali. Kako onda voditi kompaniju?”<br />
KAO ROBIN LI ILI JACK MA, I LEI JUN je tipični predstavnik<br />
niza tehnoloških svjetlonoša u Kini: bio je gotovo<br />
nepoznat u dvadesetim i tridesetim godinama života, a u<br />
četrdesetima je izvukao jack-pot. Diplomirao je računarstvo<br />
na Sveučilištu u Wuhanu i onda napravio karijeru u<br />
Kingsoftu, kineskom proizvođaču antivirusnog softvera.<br />
Tamo se zaposlio 1992. godine i za šest godina postao CEO, a<br />
istodobno je privatno ulagao u kineske startupe. Prvu veliku<br />
zaradu ostvario je prodavši 2004. internetsku maloprodaju<br />
Joyo.com Amazonu. Iz Kingsofta je otišao poslije IPO-a<br />
2007. i nastavio investirati u startupe. Uspjesi na tom planu<br />
učinili su ga milijarderom i bez Xiaomija: rano je uložio i<br />
u popularni mobilni preglednik UCWeb prodan Alibabi i<br />
u tvrtku za video aplikacije YY.com čijim se dionicama od<br />
2012. trguje na Newyorškoj burzi.<br />
Xiaomi je pokrenut 2010. godine, pošto je Google zbog<br />
cenzure zatvorio svoju kinesku tražilicu Google.cn. Lei,<br />
u to vrijeme predsjednik mobilnog preglednika UCWeb,<br />
sprijateljio se s Bin Linom koji je nastojao uvesti Googleov<br />
besplatni Android OS u kineske telefone. Mjesecima su razrađivali<br />
ideje za poslovni model. Lei<br />
je proučio kako su Wal-Mart i Costco<br />
smanjivali troškove u veleprodaji da<br />
bi snizili maloprodajne cijene. Oslonio<br />
se na svoje veze među kineskom<br />
tehnološkom elitom i na svoju već poveću<br />
sljedbu s društvenih mreža kako<br />
bi u rujnu 2011. razglasio blic-prodaju<br />
modela Mi1 po prigodnoj cijeni, uštedjevši<br />
izdatke za oglašavanje u tisku<br />
i na televiziji. U lipnju 2012. godine,<br />
neposredno prije izlaska modela Mi2,<br />
Xiaomi je prikupio 216 milijuna dolara<br />
investicijskog kapitala uz valuaciju<br />
od četiri milijarde dolara. Morningside<br />
Group, Qiming Ventures, IDG,<br />
Temasek i drugi u prethodnim su investicijskim<br />
rundama već bili uložili<br />
preko 120 milijuna dolara u Xiaomi.<br />
Lei je zadržao većinski udio od preko<br />
30%, tvrde izvori.<br />
Tijekom protekle dvije godine Xiaomi<br />
je nastavio pritiskati Samsung i<br />
62<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Poslije pametnih telefona, Xiaomi se<br />
okreće pametnim televizorima. Mi<br />
TV je još jedan korak prema krajnjem<br />
cilju: postati svestrani div potrošačke<br />
elektronike poput Sonyja<br />
Apple prodajući telefone po cijeni tek nešto višoj od troškova.<br />
Profit, doduše tanak, ostvarivali su na aplikacijama,<br />
uslugama i dodacima. “Radio sam za Johna Chambersa,<br />
Masayoshija Sona i Larryja Ellisona. Lei Jun je jedan od<br />
velikih izvršnih direktora internetske ere”, kaže Gary Rieschel,<br />
osnivač i menadžer u kompaniji Qiming. “Od svih<br />
tehnoloških tvrtki samo je Apple preko svojih dućana uspio<br />
doprijeti izravno do velike mase kupaca, a Xiaomi je čak<br />
uspio premostiti potrebu za dućanima.”<br />
LEIJEVE AMBICIJE, UKLJUČUJUĆI onu primamljivu<br />
procjenu vrijednosti na 100 milijardi dolara, nalažu iskorak<br />
izvan prvobitnog teritorija. To bi se moglo pokazati velikim<br />
izazovom za Xiaomi s obzirom na rast ponude jeftinih smartphonea<br />
i potencijalne pravne probleme povezane s tvrtkinom<br />
tehnologijom. U pohodu na Indiju, uskoro drugo po<br />
veličini tržište pametnih telefona u svijetu, brzo su naišli na<br />
prepreku. Xiaomi je onamo došao u srpnju prošle godine kao<br />
partner Flipkarta (“indijskog Amazona”) i već su prodali 500<br />
tisuća telefona na blic-sniženjima, ali u prosincu im je Visoki<br />
sud u Delhiju zabranio prodaju na zahtjev švedske kompanije<br />
Ericsson, koja tvrdi da je Xiaomi povrijedio njezina patentna<br />
prava na 3G i EDGE širokopojasni bežični pristup. Strane su<br />
postigle dogovor kojim je privremeno dopuštena prodaja nekih<br />
Xiaomijevih uređaja u Indiji pod uvjetom da kompanija<br />
deponira 1,57 dolara po prodanom uređaju.<br />
Lei želi širiti ponudu potrošačke elektronike pa Xiaomi<br />
od studenoga prodaje i 49-inčne Mi TV aparate, pametne<br />
GILLES SABRIE ZA FORBES<br />
televizore povezane s internetom. Prvoga dana prodali su<br />
37 tisuća komada. Rani standard postavio je Google, kupivši<br />
nedavno za 3,2 milijarde dolara proizvođača kućanske elektronike<br />
Nest Labs, kaže Lei. “Xiaomi će biti važan igrač”, odlučno<br />
tvrdi i dodirnuvši nekoliko puta zaslon svog mobitela<br />
prikazuje na svom Mi TV-u dio snimke našeg razgovora za<br />
konferencijskim stolom.<br />
Kako bi zaokružili portfelj usluga i softvera, Xiaomi i povezano<br />
investicijsko društvo Shunwei dali su u studenome<br />
300 milijuna dolara za udio u videosajtu iQiyi, podružnici<br />
kineskog internetskog diva Baidua, zakoračivši prema svijetu<br />
mobilne zabave. Xiaomi je predvidio proračun od milijardu<br />
dolara i za vođenje tog posla angažirao Chen Tonga, glavnog<br />
urednika jedne od najpopularnijih kineskih stranica s vijestima.<br />
Da obogate ponudu sadržaja, kupili su i udio u kineskom<br />
videoportalu Youku Todou. U prosincu su Xiaomi , Shunwei<br />
i drugi kineski investitori uložili 40 milijuna dolara u Misfit,<br />
američkog proizvođača uređaja za mjerenje pulsa, potrošnje<br />
kalorija i ostalih funkcija tijekom vježbanja.<br />
Lei ustaje od stola završavajući jedan od svojih rijetkih intervjua.<br />
Stosatni radni tjedan zove, čak i ako kod kuće čekaju<br />
žena i dvoje djece. Voditi Xiaomi, kaže Leijev prijatelj Robin<br />
Li, milijarder i CEO Baidua, “sliči natjecanju u triatlonu:<br />
morate biti dobri u hardveru, softveru i internetu. On je za<br />
to odlično pozicioniran i radi to jako dobro.”<br />
“Mi smo samo mlada kompanija u osjetljivom položaju”,<br />
kaže Lei. No, pred tom kompanijom leži tržišno prostranstvo<br />
gladno sklapanja poslova.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 63
FORBES<br />
PERSPEKTIVE ENERGETSKOG RAZVOJA<br />
ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA<br />
SPONZORIRANI PRILOG<br />
Goran Pauk: Temelj razvoja za<br />
nas su obnovljivi izvori energije<br />
U županiji sa šest vjetroelektrana investitori su sve zainteresiraniji za<br />
nove projekte tog tipa na nizu lokacija predviđenih prostornim planom<br />
RAZGOVARAO: ZDRAVKO BASARIĆ<br />
Šibensko-kninska županija zasigurno je<br />
zanimljiva mogućim ulagačima po svojim<br />
hidropotencijalima i mogućnostima<br />
iskorištavanja potencijala energije<br />
vjetra i sunca, a nisu zanemarive nitin<br />
mogućnosti proizvodnje energije iz biomase<br />
iz otpada. O tome smo razgovarali<br />
sa županom Goranom Paukom.<br />
n Koji su županijski energetski potencijali<br />
i kako ih aktivirati?<br />
Raspoloživi prirodni potencijal energije<br />
vjetra u Šibensko-kninskoj županiji<br />
znatan je, a raspoloživi tehnički procijenjen<br />
je na 250 MW. Kako ZOP više ne<br />
obuhvaća cijele otoke, nego 1000 metara<br />
od obalne crte, raspoloživi potencijal<br />
energije vjetra znatno je veći od 250<br />
MW. To otvara dodatne mogućnosti za<br />
eksploataciju energije vjetra, ali prije<br />
gradnje vjetroelektrana treba procijeniti<br />
utjecaj na okoliš. Kad je riječ o energiji<br />
Sunca, srednja godišnja ozračenost<br />
vodoravne plohe kreće se između nešto<br />
više od 1,55 MWh/m2 za područje otoka<br />
i obale do 1,30 MWh/m2 za područje<br />
zaleđa, odnosno Dinare.<br />
n Za koje se izvore proizvodnje energije<br />
zalažete?<br />
Energetski potencijal županije leži u<br />
obnovljivim izvorima energije. Veće<br />
količine energije za sada proizvode jedino<br />
hidroelektrane i vjetroelektrane.<br />
Solarna energija koristi se samo djelomično,<br />
kao dodatni izvor u kućanstvima<br />
i poduzetništvu, a najzastupljenija je<br />
upotreba termičkih solarnih kolektora<br />
NIKŠA STIPANIČEV/CROPIX<br />
GORAN PAUK: U Razvojnoj strategiji definirali<br />
smo područja moguće gradnje vjetroparkova i<br />
solarnih elektrana te korištenja hidropotencijala<br />
za pripremu sanitarne tople vode. Uz<br />
teoretski energetski potencijal od 16,2<br />
GWh, moguća je proizvodnja energije<br />
iz biomase od otpada.<br />
n Koje energetske projekte Županija<br />
nudi potencijalnim investitorima?<br />
Nedavno je znatno porastao interes<br />
investitora za projekte vjetroelektrana<br />
na županijskom području. U funkciji<br />
ih je šest, za dvije je vjetroelektrane<br />
provedena studija utjecaja na okoliš, a<br />
prostornim planom Županije određeno<br />
je 15 potencijalnih lokacija za istraživanje<br />
smještaja vjetroelektrana. Korištenje<br />
hidropotencijala za proizvodnju<br />
električne energije u Županiji ima dugu<br />
tradiciju, a prostornim se planom zadržava<br />
se pet postojećih hidroelektrana te<br />
određuju područja za istraživanje mogućeg<br />
smještaja hidroelektrana na rijeci<br />
Čikoli, Zrmanji i Butižnici uz uvjet da<br />
se u najvećoj mogućoj mjeri poštuju<br />
uvjeti zaštite prirode te da objekti budu<br />
krajobrazno prihvatljivi. Županijskim<br />
prostornim planom predviđene su dvije<br />
lokacije za smještaj solarne elektrane<br />
jer postoji interes investitora za tom<br />
vrstom proizvodnje energije.<br />
n Što se planira i poduzima na ostvarivanju<br />
energetske učinkovitosti?<br />
Prostornim planom definirana su područja<br />
moguće gradnje vjetroparkova<br />
i solarnih elektrana, čime je Županija<br />
omogućila korištenje obnovljivih izvora<br />
energije, što je i jedna od mjera županijske<br />
Razvojne strategije. Sustavno gospodarenje<br />
energijom u zgradama u vlasništvu<br />
Županije i ustanova čiji je ona<br />
osnivač prepoznato je kao temelj održivog<br />
upravljanja energetskim resursima.<br />
U suradnji s nacionalnim institucijama,<br />
Županija se direktno uključila u poticanje<br />
građana na ugradnju sustava za<br />
korištenje obnovljivih izvora energije.<br />
Gradovi Šibenik i Vodice te Općina Tisno<br />
uspješno su proveli modernizaciju<br />
javne rasvjete, uz sufinanciranje Fonda<br />
za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost,<br />
te su ostvarene znatne uštede u<br />
potrošnji električne energije, smanjenju<br />
emisije štetnih plinova i svjetlosne<br />
zagađenosti. FZOEU je sufinancirao i<br />
obnovu zgrada gradske uprave u Kninu<br />
te projekt energetske obnove Opće bolnice<br />
'Hrvatski ponos' u Kninu.<br />
64<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
FORBES<br />
PERSPEKTIVE ENERGETSKOG RAZVOJA<br />
ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA<br />
Ulagački aduti – energija<br />
vjetra, Sunca i vode<br />
U proteklih desetak godina na županijskom su području zabilježena znatnija<br />
ulaganja u obnovljive izvore energije, od kojih se najviše koristi energija vjetra, a<br />
istraživanja pokazuju da su isplativa i ulaganja u solarne elektrane te hidroenergiju<br />
PIŠE: ZDRAVKO BASARIĆ<br />
NIKŠA STIPANIČEV/CROPIX<br />
ŽELJKO BURIĆ: Šibenik je definirao svoj<br />
razvoj kao centar zelenih industrija Jadrana, a<br />
to obuhvaća proizvodnju iz obnovljivih izvora<br />
energije i energetsku učinkovitost<br />
Po svojim energetskim potencijalima<br />
Šibensko-kninska županija nesumnjivo<br />
pripada među županije<br />
sa znatnim kapacitetima za ulaganja,<br />
prije svega, u obnovljive izvore<br />
energije.<br />
Veće količine energije za sada proizvode<br />
jedino hidroelektrane, a posljednjih<br />
desetak godina i vjetroelektrane.<br />
Od lokalnih izvora energije, još samo<br />
kućanstva koriste drvo za ogrjev, i to<br />
uglavnom ona u ruralnim zaobalnim<br />
područjima i na otocima. Najveći udio u<br />
ukupnoj neposrednoj potrošnji energije<br />
Šibensko-kninske županije čini sektor<br />
opće potrošnje (48%), a slijede ga sektor<br />
NIKOLINA VUKOVIC STIPANICEV / SIBENSKI LIST / CROPIX<br />
STIPE PETRINA: Nedovoljno<br />
iskorišteni energetski potencijali mogu<br />
se vrlo lako i jednostavno aktivirati, treba<br />
samo pojednostavniti zakonsku proceduru<br />
prometa (42%) te industrije (10%).<br />
Korištenje hidropotencijala za proizvodnju<br />
električne energije u županiji<br />
ima dugu tradiciju. HE Jaruga na Krki<br />
jedna je od deset najstarijih na svijetu.<br />
Ta je hidroelektrana počela s radom još<br />
1903. godine. Županijskim prostornim<br />
planom zadržavaju se postojeće hidroelektrane<br />
(HE Miljacka, HE Roški slap,<br />
HE Jaruga, HE Golubić i mHE Krčić<br />
Donji), te određuju područja za istraživanje<br />
mogućeg smještaja hidroelektrana<br />
na rijeci Čikoli (HE Čikola I i II),<br />
Zrmanji (HE Ervenik i HE Mokro polje)<br />
i Butižnici (HE Butižnica) uz uvjet da se<br />
u najvećoj mogućoj mjeri poštuje zaštita<br />
NIKOLINA VUKOVIC STIPANICEV / SIBENSKI LIST / CROPIX<br />
IVAN BOŽIKOV: U općini Murter – Kornati<br />
potičemo ugradnju solarnih sustava na<br />
našim udaljenim, a naseljenim otocima koji<br />
nemaju električnu energiju s kopna<br />
prirode te da objekti u krajobraznom<br />
pogledu budu prihvatljivi.<br />
Na području Županije u proteklih<br />
desetak godina zabilježena su znatnija<br />
ulaganja u obnovljive izvore energije, i<br />
to najviše u korištenju energije vjetra.<br />
U tom razdoblju u rad su puštene četiri<br />
vjetroelektrane. Vjetroelektrana Trtar-<br />
Krtolin kod Šibenika, instalirane snage<br />
11,2 MW, radi od lipnja 2006. godine.<br />
Vjetroelektrana Orlice, ukupne snage<br />
9,6 MW, puštena u pogon i u proizvodnji<br />
je od ljeta 2009. godine. Crno je brdo,<br />
snage 9,1 MW, u pogonu od 2011. Godine,<br />
a Velika glava, Bubrig i Crni vrh,<br />
ukupne snage 43,7 MW, otvorene su<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 65
FORBES<br />
PERSPEKTIVE ENERGETSKOG RAZVOJA<br />
ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJA<br />
POTENCIJALNE LOKACIJE<br />
ZA VJETROELEKTRANE<br />
WWW.SIBENIK.IN<br />
ŠIBENIK JE PRVI U EUROPI IMAO<br />
HIDROELEKTRANU I VIŠEFAZNI IZMJENIČNI<br />
SUSTAV ELEKTRIČNE ENERGIJE. GRAD<br />
OBILJEŽAVA 120 GODINA JAVNE RASVJETE<br />
PO TAKOZVANOM TESLINU PRINCIPU<br />
1. CRNI VRH – općina Unešić<br />
2. BUBRIG – općina Unešić i grad Drniš<br />
3. MIDENO BRDO – općina Unešić i<br />
grad Drniš<br />
4. KRŠ PAĐENE – općina Ervenik i<br />
grad Knin<br />
5. GORNJA BISKUPIJA,<br />
GORNJI ORLIĆ – općina Biskupija<br />
6. VRBNIČKI PLATO, MALA PROMINA<br />
– općine Biskupija i Promina<br />
7. SVILAJA – općina Ružić i grad Drniš<br />
8. PROSTOR UZ DRŽAVNU GRANICU<br />
S BIH IZMEĐU KIJEVA I UNIŠTA<br />
9. BRDO OTON, DEBELO BRDO –<br />
općina Ervenik i grad Knin<br />
10. KOZJAK, TUTNJEVINA – gradovi<br />
Drniš i Knin te općine Biskupija i Kijevo<br />
11. DAZLINA – grad Vodice, općina<br />
Tisno<br />
12. BORAJA – grad Šibenik<br />
13. CRNI UMAC – općina Unešić<br />
14. MOSEĆ II – općine Unešić i Ružić<br />
15. LIŠANE – općina Kistanje<br />
prošle godine u lipnju. Studija utjecaja<br />
na okoliš provedena je za vjetroelektrane<br />
Glunča i Ljubačka vlaka.<br />
Istraživanja Energetskog instituta<br />
"Hrvoje Požar" pokazuju da je raspoloživi<br />
tehnički potencijal vjetra u Županiji<br />
procijenjen na 250 MW. Kako ZOP više<br />
ne obuhvaća cijele otoke, nego pojas<br />
1000 metara od obalne crte, raspoloživi<br />
potencijal energije vjetra znatno je veći<br />
od 250 MW. Time se otvara mogućnost<br />
korištenja dodatnog prostora za korištenje<br />
energije vjetra, ali prije nego što se<br />
dopusti bilo kakva gradnja, treba provesti<br />
postupke kojima se procjenjuje kakav<br />
je utjecaj vjetroelektrana na okoliš.<br />
U skupni obnovljivih izvora energije<br />
za sada se tek u maloj mjeri koristi energija<br />
Sunca, iako istraživanja pokazuju<br />
da se upravo u toj energiji kriju veliki<br />
kapaciteti. Godišnja ozračenost vodoravne<br />
plohe osnovni je parametar kojim<br />
se može procijeniti prirodni potencijal<br />
Sunčeve energije na nekoj lokaciji ili širem<br />
području. Srednja godišnja ozračenost<br />
vodoravne plohe kreće se između<br />
malo više od 1,55 MWh/m2 za područje<br />
otoka i obale do 1,30 MWh/m2 za područje<br />
zaleđa, odnosno Dinare. Upravo<br />
na te obnovljive izvore energije računaju<br />
u općini Primošten, kaže načelnik<br />
Stipe Petrina. "Zalažemo se za korištenje<br />
energije vjetra i Sunčeve energije jer<br />
upravo su to na našem području nedovoljno<br />
iskorišteni energetski potencijali.<br />
Aktivirati se mogu vrlo jednostavno,<br />
treba samo pojednostavniti zakonsku<br />
proceduru", ističe Petrina.<br />
U županijskim razvojnim energetskim<br />
planovima stoji se da nije realno<br />
očekivati proizvodnju energije iz bioplina<br />
ili proizvodnju biogoriva. Uz teoretski<br />
energetski potencijal od 16,2 GWh,<br />
moguća je proizvodnja energije iz biomase<br />
od otpada. Iskorištavanje otpada<br />
iz klaonica i biorazgradive komponente<br />
komunalnog otpada ne samo da mogu<br />
pridonijeti proizvodnji energije nego<br />
i predstavljaju dobro rješenje za zbrinjavanje<br />
otpada te smanjenje ukupne<br />
količine otpada koja se odlaže na odlagališta.<br />
Na području grada Šibenika u pogonu<br />
su četiri vjetroelektrane, po čemu se<br />
može zaključiti da je potencijal vjetra<br />
iskorišten u znatnoj mjeri, baš kao i hidropotencijal<br />
rijeke Krke.<br />
"Nedovoljno je iskorišten, a znatan<br />
potencijal solarne energije za proizvodnju<br />
struje te za zagrijavanje potrošne<br />
tople vode. U obalnom je pojasu moguće<br />
iskoristiti i energiju mora zahvaljujući<br />
temperaturnim razlikama u vodi, dok se<br />
gradnjom druge faze regionalnog centra<br />
za odlaganje otpada Bikarac planira<br />
eksploatirati i biomasu. Grad Šibenik<br />
66<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
te potencijale želi aktivirati uz pomoć<br />
strukturnih fondova EU, kao i nacionalnih<br />
izvora financiranja, ponajprije<br />
Fonda za zaštitu okoliša i energetsku<br />
učinkovitost te Ministarstva gospodarstva",<br />
kaže gradonačelnik Željko Burić.<br />
U Šibensko-kninskoj županiji u razvojnim<br />
se planovima uvelike računa i<br />
na ostvarivanje energetske učinkovitosti<br />
u neposrednoj potrošnji energije. Sustavno<br />
gospodarenje energijom u zgradama<br />
čiji je vlasnik Županija i ustanova<br />
kojima je osnivač jedan je od temelja<br />
strateškog energetskog planiranja i održivog<br />
upravljanja energetskim resursima.<br />
U suradnji s nacionalnim institucijama,<br />
Županija se izravno uključila u<br />
poticanje građana na ugradnju sustava<br />
za korištenje obnovljivih izvora energije.<br />
Već treću godinu Županija uz financijsku<br />
pomoć FZOEU provodi program<br />
sufinanciranja ugradnje sustava za korištenje<br />
obnovljivih izvora energije s<br />
najvećim interesom upravo za solarne<br />
toplinske sustave. Nažalost, zbog izmjena<br />
u ovogodišnjem programu Ministarstva<br />
graditeljstva postavljen je uvjet koji<br />
onemogućava korištenje sredstava za<br />
sufinanciranje korisnicima koji imaju<br />
najveću potrošnju tople vode u ljetnoj<br />
sezoni – građanima koji u sklopu svojih<br />
objekata imaju dva ili više apartmana<br />
za iznajmljivanje. U okviru Županije,<br />
upravo se Šibenik može pohvaliti nizom<br />
projekata u ostvarivanju energetske<br />
učinkovitosti, a tek za ilustraciju, riječ<br />
je o programima povećanja energetske<br />
učinkovitosti sportske dvorane Baldekin,<br />
korištenja obnovljivih izvora energije u<br />
obiteljskim kućama, programu povećanja<br />
energetske učinkovitosti obiteljskih<br />
kuća pod nazivom "Novo lice Šibenika",<br />
projektu ugradnje sunčanih toplinski<br />
pretvarača (kolektora) za grijanje potrošne<br />
vode i prostora za Studentski<br />
centar Šibenik, kao i o energetskim pregledima<br />
i certificiranju zgrada u gradskom<br />
vlasništvu te energetskoj obnovi<br />
zgrada javnog sektora.<br />
"U općini Primošten nudi se veliki<br />
prostor za solarnu elektranu. Promijenili<br />
smo i prostorni plan općine da bi<br />
se investitorima omogućila gradnja solarne<br />
elektrane, ali, kao i uvijek kod nas,<br />
država se pobrinula smanjiti subvencioniranu<br />
cijenu kilovata, i to za 300 posto,<br />
pa na kraju ispada da je takva elektrana<br />
neekonomična. Kako to izgleda u praksi,<br />
pokazuju i iskustva same Općine, koja<br />
je na krovu svoje poslovne zgrade sagradila<br />
solarnu elektranu (cca 12 kw)<br />
prema elaboratu ekonomske opravdanosti.<br />
Rok isplativosti investicije, uz<br />
subvenciju Ministarstva zaštite okoliša<br />
i prirode od oko 30%, bio je pet godina.<br />
Kad je elektrana bila gotova, subvencija<br />
je trostruko smanjena, pa ispada da će se<br />
investicija isplatiti za 15 godina, a toliki<br />
je rok trajanje jedne solarne ploče", komentira<br />
Petrina.<br />
Uza sve probleme s kojima se susreću<br />
u ostvarivanju energetske učinkovitosti,<br />
pomaka ipak ima, a o jednom od takvih<br />
iskustava govori i Ivan Božikov, načelizvore<br />
i energetsku učinkovitost. Prema<br />
riječima Željka Burića, u gradskim<br />
razvojnim planovima zauzeli su se za<br />
plinofikaciju i gradnja plinovoda je u<br />
tijeku. "Od obnovljivih izvora energije,<br />
zalažemo se za korištenje energije<br />
Sunca, vjetra i biomase. U obnovljive<br />
izvore poput solarnih toplinskih kolektora,<br />
kotlova na biomasu i vjetroelektrana<br />
treba konstantno ulagati, a Šibenik<br />
svakako ima prirodne blagodati za<br />
to. Naravno, tu prije svega mislim na<br />
sunce i vjetar. U području investiranja<br />
u vjetroelektrane, odnosno vjetroparkove,<br />
uglavnom se pojavljuju privatni<br />
investitori. Prijavljujemo projekte i za<br />
raspoložive fondove, čime nastojimo<br />
financijski pomoći našim sugrađanima<br />
da izmjenom stolarije, uređenjem fasada,<br />
postavljanjem solarnih kolektora na<br />
kuće i zgrade te korištenje obnovljivih<br />
izvora čuvaju okoliš, a istodobno i štede.<br />
RASPOLOŽIVI TEHNIČKI POTENCIJAL VJETRA<br />
U ŽUPANIJI JE 250 MW, A SREDNJA GODIŠNJA<br />
OZRAČENOST VODORAVNE PLOHE IZMEĐU<br />
1,55 MWH/M2 ZA OTOKE I OBALU DO 1,30<br />
MWH/M2 ZA PODRUČJE ZALEĐA<br />
nik općine Murter – Kornati. "Možemo<br />
se pohvaliti instaliranjem prve solarne<br />
javne rasvjete u Hrvatskoj, 10-kilovatne<br />
solarne elektrane na krovu općinske<br />
zgrade te poticanjem ugradnje solarnih<br />
sustava na našim udaljenim, a naseljenim<br />
otocima koji nemaju električnu<br />
energiju s kopna, kao što su Kornati i<br />
žutsko-sitska skupina otoka."<br />
Obnovljivi su izvori jedan od ključnih<br />
razvojnih resursa i strateško opredjeljenje<br />
grada Šibenika kao županijskog središta.<br />
Ti se izvori, naime, usko povezuju<br />
s projektom razvoja visokog školstva u<br />
Šibeniku (studij energetike, obnovljivih<br />
izvora). Grad je, osim toga, strategijom<br />
definirao svoj razvoj kao centar zelenih<br />
industrija Jadrana, u kojoj je jedan<br />
od temeljnih stupova razvoja ekološka<br />
proizvodnja koja obuhvaća obnovljive<br />
I naše objekte, kakvi su, primjerice, bazen,<br />
sportska dvorana i škole, prijavljujemo<br />
za iste fondove, uglavnom FZOEU.<br />
Radimo i na turističkoj valorizaciji priče<br />
o energiji na području grada Šibenika,<br />
počevši od prve hidroelektrane u Europi,<br />
jer Šibenik je prvi u Europi dobio<br />
višefazni izmjenični sustav električne<br />
energije, a ove se godine navršava 120<br />
godina javne rasvjete u Šibeniku po tzv.<br />
Teslinu principu. Potencijalnim investitorima<br />
nudimo suradnju kroz zajedničko<br />
ulaganje u energetsku obnovu objekata<br />
javnog sektora, poput zatvorenog<br />
bazena u Crnici i zgrada osnovnih škola,<br />
ulaganje u solarnu elektranu na području<br />
Gospodarske zone Podi te ulaganje<br />
u manje elektrane poput onih solarnih<br />
na krovovima gradskih objekata ili mini<br />
vjetroelektrana", ističe Burić.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 67
Novi život u Lu<br />
Predstavnici zadarske<br />
brodarske kompanije<br />
Tankerska plovidba<br />
predstavili su u hotelu<br />
DoubleTree by Hilton<br />
inicijalnu javnu ponudu<br />
dionica svoje tvrtke<br />
kćeri Tankerska Next<br />
Generation (TNG). U<br />
javnoj ponudi dionica,<br />
prvoj na Zagrebačkoj<br />
burzi unatrag sedam<br />
godina, Tankerska želi<br />
prikupiti 40 milijuna<br />
dolara kapitala.<br />
Na fotografiji:<br />
predsjednik Uprave<br />
Tankerske plovidbe<br />
Mario Pavić i<br />
predsjednik Uprave<br />
TNG-a John Karavanic.<br />
FOTO: DRAGAN MATIĆ/ CROPIX
Hrvatsko tržište<br />
kapitala od 2009.<br />
do danas bori se s<br />
teškim posljedicama<br />
krize čije je početke<br />
uspjehom opijena<br />
domaća financijska<br />
industrija<br />
propustila vidjeti<br />
PIŠE: ANDREA KOŠČEC<br />
čićevoj<br />
Recept za razbijanje letargije na hrvatskom<br />
tržištu kapitala zapravo<br />
je vrlo jednostavan. Trebaju nam<br />
tri dionice s tržišnom kapitalizacijom<br />
od milijardu eura te s barem<br />
50 posto free floata i strani investitori će nagrnuti,<br />
živnut će trgovina na Zagrebačkoj burzi.<br />
Samo tri velike dionice trebaju da Hrvatska iz<br />
grupe zemalja svrstanih u rubna tržišta kapitala<br />
(Frontier Markets) uskoči u skupinu tržišta<br />
u nastajanju (Emerging Markets) i svi<br />
problemi su riješeni. Novac će se slijevati<br />
i više neće ni toliko bitno biti<br />
tko je na vlasti. Otkad je prije dvije<br />
godine Katar napravio takav skok,<br />
njemu se promet na burzi povećao<br />
deset puta, tvrde znalci. Dobro je<br />
što jednu takvu dionicu imamo –<br />
Hrvatski telekom, trebaju nam još<br />
dvije. U razgovorima s brokerima, za<br />
tu operaciju iskristalizirala su se dva<br />
kandidata: Agrokor i HEP.<br />
Agrokor je najavio izlistavanje svojih<br />
dionica u nekoj skoroj budućnosti.<br />
Angažirao je Rotschild banku za savjetnika,<br />
no, prema posljednjim neslužbenim<br />
informacijama iz Tornja, on izlazak<br />
na burzu gađa tek krajem ove godine<br />
ili 2016. Pred njim je veliki posao od<br />
barem godinu dana, kako procjenjuju<br />
iskusni igrači, da se pripremi za izlazak<br />
(revizija i svi potrebni papiri). Pritom još<br />
nije poznato hoće li izaći samo u Londonu<br />
ili će od toga imati nešto i Zagreb.<br />
Iskustva mađarskih i poljskih kompanija<br />
kažu da je za uspješan nastup na burzi potrebno<br />
jako uporište na domaćem tržištu, koje su onda<br />
podržava dionicu.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 69
FORBES<br />
TRŽIŠTE KAPITALA<br />
Što se, pak, HEP-a tiče, on je još udaljeniji od Burze od<br />
Agrokora. Njegov vlasnik, država, premda u Planu upravljanja<br />
državnom imovinom stoji da će se razmotriti ideja<br />
izlaska na burzu, nekako nevoljko gleda na tu ideju. S vremena<br />
na vrijeme prigodno se najavi izlazak, no sve ostaje<br />
na riječima.<br />
PROŠLU JE GODINU ZAGREBAČKA BURZA ZAVR-<br />
ŠILA otprilike na istim razinama na kojima je i počela.<br />
Stagnacija je obilježila trgovanje, pa je čak i sama Uprava<br />
– Ivana Gažić i Tomislav Gračan – u predgovoru rezultatima<br />
istaknula kako "sama činjenica da su trgovinski pokazatelji<br />
posljednjih godina razmjerno ujednačeni, bez oštrih padova,<br />
može biti razlog za optimizam". Promet dionicama<br />
unutar knjige ponuda bio je gotovo identičan godini prije,<br />
promet strukturiranim proizvodima upola slabiji, a promet<br />
obveznicama unutar knjige ponuda bio je 65 posto bolji.<br />
Brojčano, ukupan dionički promet iznosio je nešto više od<br />
tri milijarde kuna, što je prosječno oko 12,4 milijuna kuna<br />
dnevno. Najlikvidnija je bila dionica Hrvatskog telekoma i<br />
nosila je 23 posto ukupnog prometa.<br />
Za ovu godinu nitko ne želi istrčavati s velikim prognozama.<br />
I sam regulator tržišta je oprezan, a kako onda ne bi<br />
bili sudionici. "Nezahvalno je davati prognoze, no nadamo<br />
Unatoč prvim znacima živosti,<br />
teško je očekivati ozbiljniji<br />
oporavak domaće burze dok<br />
nema rasta BDP-a<br />
se da ćemo izaći iz letargije u fazu rasta", kažu u Hrvatskoj<br />
agenciji za nadzor financijskih usluga (Hanfi).<br />
"Razvoj tržišta kapitala na zdravim osnovama u pravilu<br />
je srednjoročan ili dugoročan proces i nije realno očekivati<br />
da se trenutna obilježja hrvatskog tržišta – primjerice<br />
niska likvidnost, nedostatak svijesti o mogućnosti financiranja<br />
i prikupljanja kapitala izvan bankarskog sustava,<br />
neprimjerena razina opće financijske pismenosti – promijene<br />
preko noći. Ono što ulijeva optimizam najave su<br />
IPO-a (koji mogu pridonijeti tržišnoj dinamici), koraci<br />
koje uprava Zagrebačke burze poduzima radi svoje bolje<br />
efikasnosti i prepoznatljivosti (projekt integracije regionalnih<br />
tržišta) i činjenica da se u ovoj godini ne očekuju<br />
značajnije izmjene regulative EU koja utječe na tržište.<br />
Sve navedeno moglo bi pridonijeti širenju baze ulagatelja<br />
(i individualnih i institucionalnih) te posredno utjecati i<br />
na pozitivn(ij)a zbivanja na tržištu. Također se nadamo<br />
i kako će u području tržišne infrastrukture doći do potrebnog<br />
usklađenja s relevantnim europskim propisima<br />
te kako će Središnje klirinško depozitarno društvo i dalje<br />
pružati usluge ugovorne namire. Naime, prelazak na su-<br />
FOTO: NIKŠA STIPANIČEV/CROPIX<br />
Ivana Gažić postala je predsjednica Uprave Zagrebačke burze u najlošijem<br />
trenutku za tržište. Na slici s članom Uprave Tomislavom Gračanom<br />
stav pojedinačne namire bio bi korak natrag s operativnog<br />
aspekta, ali bi sigurno djelovao negativno i u kontekstu<br />
reputacije. Voljeli bismo kada bi tržište kapitala raslo i<br />
razvijalo se kroz nuđenje novih proizvoda, uvrštenje vrijednosnih<br />
papira stranih izdavatelja na Zagrebačku burzu<br />
i jačanje svijesti o prednostima i rizicima trgovanja na<br />
tržištu kapitala", odgovorili su nam u toj instituciji kada<br />
smo ih pitali kakva su njihova očekivanja.<br />
Malo je određeniji Milan Senjanović, voditelj Front<br />
officea Hypo Alpe-Adria Investa.<br />
"Teško je očekivati ozbiljniji oporavak domaće burze dok<br />
ne budu primjetni prvi znaci oporavka BDP-a. U skladu s<br />
očekivanjima većine analitičara, taj bi rast u ovoj godini<br />
trebao biti simboličan, otprilike do razine od 0,5 posto, s<br />
time da bi pad cijene nafte mogao imati dodatan pozitivan<br />
učinak na naš BDP. Iako kretanja na domaćem tržištu<br />
kapitala već dugi niz godina slabo reagiraju na eksterne<br />
utjecaje, može se očekivati daljnji nastavak rasta globalnih<br />
dioničkih tržišta u idućem razdoblju", smatra Senjanović.<br />
"Europska središnja banka najavljuje sve ekspanzivniju<br />
monetarnu politiku, a kamatne će stope na globalnoj razini,<br />
prema svemu sudeći, ostati niske još dugo, što je posljedica<br />
straha od izraženih deflatornih pritisaka. Uz već<br />
spomenuti oporavak BDP-a i pozitivne eksterne utjecaje,<br />
na oporavak domaće burze svakako bi pozitivno utjecalo<br />
i provođenje IPO-a neke domaće kompanije, primjerice<br />
Agrokora ili HEP-a, što bi nedvojbeno izazvalo povećanje<br />
interesa kako domaćih, tako i inozemnih ulagača, čime<br />
bi se na domaće tržište kapitala vratila i prijeko potrebna<br />
likvidnost", objašnjava Senjanović.<br />
70<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Ipak, koliko god ljudima sa strane, koji nisu uključeni<br />
u trgovinu na dnevnoj bazi, izgleda da se na hrvatskom<br />
tržištu kapitala ništa ne događa, malih pomaka ima. Igrači<br />
na burzi složni su u ocjeni da je Granolio svojom privatnom<br />
ponudom dionica probio led. On bi uskoro trebao i uvrstiti<br />
dionice na ZSE, a već je u najavi i prvi pravi IPO nakon sedam<br />
godina – tvrtke kćeri Tankerske plovidbe – Tankerska<br />
Next Generation. Doduše, brokeri su malo rezervirani što<br />
se tiče te dionice, muči ih, kako kažu, komplicirana priča<br />
da se jedna dionica skida s burze, druga stavlja, zaklada kao<br />
većinski vlasnik i sl. No, vjeruju da će IPO biti uspješan. Jer<br />
ionako nije riječ o masovnoj dionici, a tržište je gladno kvalitetnih<br />
investicijskih projekata. U retailu, računa se da će<br />
TNG prodati oko 10 do 15 posto izdanja, odnosno prikupiti<br />
20 do 30 milijuna kuna. Uzgred rečeno, upućeni ističu kako<br />
je baš sada pravi tajming za IPO i da su se TNG-u poklopile<br />
zvijezde; tankersko tržište je u usponu, cijena nafte je pala...<br />
Ivan Kurtović,<br />
glavni izvršni<br />
direktor<br />
Intercapitala,<br />
brokerske<br />
kuće koja je<br />
krizu preživjela<br />
s najmanje<br />
posljedica<br />
KRAJEM SIJEČNJA DIONIČARI ADRISA TREBALI<br />
bi na glavnoj skupštini odlučiti što će s duhanskim biznisom.<br />
Prema mišljenju Tonćija Korunića, partnera u Inter-<br />
Capitalu, odluče li dioničari prodati duhanski biznis, to će<br />
biti pozitivno za tržište, pogotovo ako se novac od prodaje<br />
iskoristi za razvijanje biznisa osiguranja. Po njemu, Adris<br />
bi trebao biti jedna od zvijezda na tržištu. Istog mišljenja<br />
je i Senjanović.<br />
"Adris je tipična blue chip dionica naše burze. Oni će,<br />
prema svemu sudeći, ići na prodaju duhanskog biznisa i<br />
preorijentirati se u potpunosti na turizam, osiguranje, a<br />
možda i neke druge nove djelatnosti. Za sada se njihov poslovni<br />
zaokret pokazuje kao dobra odluka. Dionice Adrisa<br />
su standardno među najlikvidnijima na domaćem tržištu<br />
kapitala i tako će, prema svemu sudeći, i ostati. Rast cijene<br />
ovisit će, naravno, o daljnjim poslovnim rezultatima i odlukama,<br />
ali nema dileme da se radi o jednoj od najkvalitetnijih<br />
dionica na našoj burzi", kaže on.<br />
Te teze potkrepljuje i Ivan Kurtović, glavni izvršni direktor<br />
InterCapitala, podsjećajući da velik broj fondova<br />
danas ne može investirati u Adris zbog pravila koja zabranjuju<br />
ulaganje u duhanski biznis. "Ako se Adris riješi svoje<br />
duhanske divizije, on postaje zanimljiv i tim fondovima",<br />
tvrdi on i dodaje kako dio stranih fondova, pak, nije mogao<br />
ulagati u Adrisove dionice zbog svoje politike da ne ulažu<br />
u one kompanije koje rade ili imaju neki odnos s Iranom<br />
ili nekom drugom zemljom pod sankcijama.<br />
Adris je tipična blue chip<br />
dionica domaćeg tržišta<br />
kapitala. Poslovni zaokret<br />
zasad se čini dobrom odlukom<br />
FOTO: DARKO TOMAŠ/CROPIX<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 71
FORBES<br />
TRŽIŠTE KAPITALA<br />
"Adris bi se, dakle, prodajom duhanskog biznisa trebao<br />
riješiti velikog utega", smatra Kurtović.<br />
Koji su zadatak vlasnici dali Upravi Zagrebačke burze za<br />
ovu godinu? "U 2015. godini Nadzorni odbor Zagrebačke<br />
burze od Uprave očekuje održavanje poslovanja u uvjetima<br />
smanjene likvidnosti i niskih prometa. Dodatno, očekujemo<br />
nastavak razvoja novih proizvoda koji mogu pozitivno<br />
pridonijeti prometima. Između ostalog, očekuje se omogućavanje<br />
trgovanja ETF-ovima", kaže Dubravko Štimac,<br />
predsjednik Uprave PBZ Croatia osiguranja, ujedno i predsjednik<br />
NO-a Zagrebačke burze. Prema njegovim riječima,<br />
prošle je godine Uprava Burze učinila sve što je bilo moguće,<br />
a to je održivost sustava u već sedmoj godini krize. Pohvalio<br />
je i neke pozitivne iskorake, primjerice uvrštenje indeksnih<br />
certifikata te nove ugovore o market makingu.<br />
Na dodjeli nagrada za najbolje u prošloj godini, u prosincu,<br />
Ivana Gažić, predsjednica Uprave Burze, najavila<br />
je uvođenje investicijskih fondova s kojima se trguje na<br />
burzi (ETF-ova) za 2015. Igrači na tržištu to pozdravljaju i<br />
tvrde da je to definitivno dobar potez Zagrebačke burze jer<br />
obogaćuje ponudu financijskih instrumenata i približava<br />
nas razvijenijim tržištima kapitala.<br />
A što bi mogli biti izazovi u ovoj godini? Prema mišljenju<br />
Ivana Tadina, predsjednika Uprave Hita vrijednosnica,<br />
izazov bi moglo biti najavljeno uvođenje poreza na kapitalnu<br />
dobit.<br />
Ove godine, naime, Hrvati će prvi put početi plaćati porez<br />
na štednju. Koliko su najava i uvođenje utjecali na to da<br />
se konzervativni Hrvati ponovno okrenu tržištu kapitala ne<br />
Geografska struktura naših<br />
ulagača nije se promijenila<br />
još od 2004. Dio su američki<br />
fondovi, dio Skandinavci<br />
FOTO: ŽELJKO HAJDINJAK/CROPIX<br />
Dubravko Štimac, predsjednik Nadzornog odbora Zagrebačke<br />
burze, u 2015. očekuje razvoj novih financijskih proizvoda<br />
bi li tako izbjegli plaćanje danka državi? Tadin, koji najviše<br />
i radi s malim ulagačima, tvrdi da je za precizne procjene<br />
još rano. Ipak, dodaje kako se može očekivati da će se dio<br />
investitora vratiti na burzu. Jedan drugi vlasnik brokerske<br />
kuće, koji je htio ostati anoniman, iznosi, međutim, drukčije<br />
iskustvo. Prema njegovim riječima, mali ulagači počeli su<br />
se vraćati na Burzu, ali zanimaju ih isključivo prvoklasne<br />
vrijednosnice. Male ulagače u većoj mjeri, slažu se svi,<br />
ohrabrio bi za povratak na burzu kvalitetan IPO.<br />
"Male bi ulagače na domaću burzu definitivno mogao<br />
vratiti nekakav kvalitetan IPO, poput spomenutih Agrokora<br />
i HEP-a, ili Hrvatske lutrije, Hrvatskih voda… Kada bi<br />
država ponudila dijelove, primjerice 10 do 20 posto, svojih<br />
potencijalno kvalitetnih tvrtki ulagačima putem burze, to<br />
bi vrlo vjerojatno zainteresiralo velik broj malih ulagača,<br />
čime bi se povećao volumen trgovanja i cjelokupno domaće<br />
tržište kapitala bi živnulo. Međutim, država je zasad<br />
sklonija opciji prodaje svojih vlasničkih udjela u kompanijama<br />
direktno zainteresiranim investitorima, čime se burza<br />
zaobilazi. Nadajmo se da će se to u idućem razdoblju ipak<br />
promijeniti", kaže Senjanović. Sličan "mamac" predlaže<br />
i Tadin: potrebno je pokrenuti prodaju državne imovine,<br />
odnosno prodaju državnih tvrtki na način kao što su prodani<br />
Ina i HT. Prodavati narodne obveznice preko burze<br />
strukturirane za male ulagatelje. Na taj bi način građani bi<br />
mogli ostvariti veće prinose nego u bankama.<br />
Kad je, pak, riječ o stranim ulagačima, Ivan Kurtović<br />
ističe da imamo stabilnu bazu investitora. "Geografska<br />
struktura naših investitora je ista kakva je bila i 2004. ili<br />
2007. godine. Dio su američki fondovi, a dio Skandinavci<br />
– objašnjava on.<br />
Na hrvatskom tržištu prisutna su tri tipa stranih investitora:<br />
Frontier market fondovi, zatim fondovi specijalizirani<br />
za New Europe ili Emerging Europe te treći tip – value<br />
fondovi/investitori. Frontier market fondovi, kažu oni koji<br />
rade s njima, obilaze sve zemlje koje su u grupi Frontier<br />
marketa, pa tako dođu i u Hrvatsku. Fondovi specijalizirani<br />
za New Europe, odnosno Emerging Europe ili jugoistočnu<br />
Europu dolaze ovamo zbog svoje geografske definicije.<br />
Oni prate što se događa na tržištima u Sloveniji, Turskoj ili<br />
72<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Ante Vlahović, predsjednik Uprave Adris Grupe i njezin najveći<br />
pojedinačni dioničar, fokusiran je na promjene u kompaniji<br />
FOTO: TOMISLAV KRIŠTO/CROPIX<br />
Hrvatskoj. Treći su tip value fondovi/investitori, koji svuda<br />
u svijetu traže nešto što je, prema njihovim izračunima,<br />
prilično podcijenjeno i na taj način zanimljivo. U tom svom<br />
pronalasku dionica identificiraju, primjerice, Adris ili Valamar<br />
kao jednu od dionica za koje vjeruju da ima izniman<br />
potencijal rasta. Ako to potvrde svojom analizom, oni te<br />
dionice kupuju i u pravilu imaju jako dug investicijski horizont.<br />
Njima je svejedno je li tvrtka hrvatska ili njemačka,<br />
oni samo biraju nešto što smatraju da ima značajan potencijal.<br />
Njih zanima ulaganje na dugi rok.<br />
Ipak, kako kaže Kurtović, na hrvatskom tržištu prije<br />
su bili nešto prisutniji Slovenci, no oni su sada uglavnom<br />
zaokupljeni prilikama na svojem tržištu. Međutim, lani je<br />
završeno nekoliko privatizacija u Sloveniji, što privatnih,<br />
što državnih, i investitori su opet dosta zaradili, pa su dio<br />
zarade prelijevali s lokalnog tržišta na ostala u regiji. Slovenija<br />
je lani imala povrat blizu 20 posto, ističe on.<br />
Lani je u nekoliko navrata bilo situacija da su skočili prometi<br />
na Zagrebačkoj burzi, cijene su krenule prema gore i,<br />
naravno, indeksi su porasli. Izgledalo je kao da investitori<br />
vide nešto, što obični ljudi nisu vidjeli. Brokeri među sobom<br />
imaju neslužbenu kalkulaciju koja kaže: u sistemu se<br />
obično vrti oko 7 milijuna kuna, čim je promet nešto veći,<br />
recimo oko 12 milijuna kuna, znači da je neki stranac kupovao.<br />
No, prema riječima upućenih, nije se dogodilo ništa<br />
senzacionalno. "Neki od fondova koji su bili benchmarkirani<br />
na neki od indeksa koji prate Hrvatsku imali su velike<br />
uplate. Dio ulaganja imali su u rujnu i početkom listopada,<br />
no počeli su svoju kupnju i nešto ranije (svibanj/lipanj).<br />
Fondovi su imali priljeve i morali su kupovati dionice koje<br />
su unutar indeksa. Čisto pasivno investiranje, nešto slično<br />
kao algoritamska kupovina", racionalno objašnjava glavni<br />
izvršni direktor InterCapitala.<br />
Korunić je još staloženiji. Na pitanje što su oni vidjeli kratko<br />
odgovara: "Vidjeli su da FED i Europska središnja banka<br />
neće dizati kamate još godinu dana i da je to dobra prilika<br />
za kupnju dionica. Od tog silnog tsunamija koji je došao u<br />
američke fondove, jedan valić zapljusnuo je našu obalu."<br />
U Hrvatsku se, prema neslužbenom izračunu, slilo samo<br />
oko 30 do 40 milijuna dolara.<br />
Kako će se ove godine ponašati mirovinski fondovi, čiji<br />
je novac, odnosno milijarde kuna kojima upravljaju u ime<br />
svojih članova, uvijek dobrodošao gost, teško se može doznati.<br />
Oni su u svojim izjavama uvijek odmjereni u duhu<br />
konzervativnih ulagača, što i jesu.<br />
"Vjerujemo da će politika biti slična, sukladno postojećim<br />
zakonskim limitima ulaganja, a za značajnije promjene<br />
nužna je pojava novih projekata, primjerice u domeni<br />
energetike, monetizacija autocesta. Bile bi dobrodošle i<br />
nove privatizacije, nova uvrštenja i slično", kaže Dubravko<br />
Štimac, koji je, između ostalog, i predsjednik Udruženja<br />
mirovinskih fondova.<br />
U Hanfi, pak, najavljuju da će se ove godine više baviti<br />
edukacijom: "Kao nadzorno tijelo, možemo istaknuti da će<br />
nam tijekom 2015. upravo edukativne aktivnosti, kojih će<br />
se dio odnositi i na tržište kapitala, biti u fokusu."<br />
Naglasili su kako strogi regulatorni zahtjevi i utjecaj krize<br />
teško pogađaju investicijska društva, koja se nisu u potpunosti<br />
uspjela prilagoditi novim uvjetima poslovanja. "Smatramo<br />
da smo kao nadzorno tijelo izašli u susret samim društvima<br />
time što smo im omogućili obavljanje dodatnih djelatnosti i<br />
općenito im smanjili administrativni teret. Na samim upravama<br />
društava je da pokušaju ponuditi inovacije, privući<br />
klijente i naći određene tržišne niše. Nadamo se da će u ovoj<br />
godini biti uspješni u tom zadatku", istaknuli su u Hanfi.<br />
Ovu će godinu obilježiti i parlamentarni izbori. Iz tog razloga,<br />
Uprava Zagrebačke burze u izvješću za prošlu godinu<br />
podsjetila je kako to u određenoj mjeri često znači i skretanje<br />
fokusa s bitnih ekonomskih tema i dodatno otežavanje<br />
prijeko potrebnih promjena u gospodarstvu i financijskom<br />
sustavu. "Međutim, uz nadu u oporavak ekonomskih pokazatelja,<br />
nastavit ćemo unapređivati učinkovitost tržišta<br />
kapitala, očekujući nove investicijske priče i projekte, nova<br />
uvrštenja i privatizacije te veći angažman države na oživljavanju<br />
i gospodarstva i tržišta kapitala, kako bi ono dobilo<br />
adekvatno mjesto i funkciju u ekonomiji zemlje te pomoglo<br />
u generiranju rasta", zaključili su oni.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 73
FORBES<br />
IVANA GAŽIĆ, PREDSJEDNICA UPRAVE ZAGREBAČKE BURZE<br />
VJERUJEM DA ĆE<br />
AGROKOR, AKO I<br />
IZAĐE U LONDONU,<br />
RAZMISLITI I O<br />
LISTINGU NA ZSE<br />
Prospekt odobren u bilo kojoj zemlji članice Europske<br />
unije automatski vrijedi i u Zagrebu, ne vidim zašto bi<br />
itko oklijevao dati priliku lokalnim malim ulagačima<br />
RAZGOVARALA: ANDREA KOŠČEC • SNIMIO: TOMISLAV KRIŠTO/CROPIX<br />
Tržišta kapitala vrlo često anticipiraju neke<br />
pozitivne pomake u gospodarstvu i prije nego<br />
što se oni dogode. Investitori nanjuše promjenu<br />
trenda i počnu kupovati dionice iako službena<br />
statistika tek za otprilike dva mjeseca<br />
objavi da je došlo do pomaka. Kakva je situacija na Zagrebačkoj<br />
burzi, što je obilježilo prošlu godinu, a što se očekuje<br />
od ove, objašnjava predsjednica Uprave Ivana Gažić.<br />
n Za početak, možete li dati kratak presjek 2014. na Zagrebačkoj<br />
burzi? Što je učinjeno? Kako ste zadovoljni?<br />
Još jedna godina stagnacije prometa i cijena je iza nas. U<br />
nepovoljnom gospodarskom okruženju u kojem burza posluje,<br />
teško da smo mogli očekivati bolje rezultate. Nažalost,<br />
ponovno su izostale značajnije privatizacije putem burze<br />
učinjene na način da mogu kreirati dodatnu likvidnost. Tako<br />
je, primjerice, udio države u Luki Ploče završio u rukama<br />
jednog vlasnika.<br />
Ono što burza u međuvremenu radi jest pokretanje brojnih<br />
aktivnosti koje bi mogle pridonijeti likvidnosti. Jedna od<br />
njih bila je zajednička investicijska konferencija Zagrebačke<br />
i Ljubljanske burze, na kojoj je zabilježen veliki interes domaćih<br />
i stranih investitora. Također, uvodimo i nove indekse.<br />
Tu, ponajprije, mislim na Crobex TR, koji osim cjenovne<br />
komponente prinosa bilježi i prinose od dividendi dionica<br />
koje u njega ulaze. Od većih projekata koje smo pokrenuli u<br />
2014., a čije rezultate očekujemo od 2015. nadalje, uključivanje<br />
je u projekt SEE Link, koji financira EBRD, i potpisivanje<br />
ugovora o distribuciji podataka s Bečkom burzom.<br />
n Prošla godina bila je u znaku turističkih dionica. Hoće<br />
li 2015. obilježiti trgovina? Na Zagrebačku je burzu<br />
izašao Pevec, a ima najava i za Agrokor. Budući da je<br />
Agrokor u studenom izabrao Rothschild za savjetnika,<br />
jesu li već obavljeni neki razgovori o njegovom izlistavanju<br />
na Zagrebačkoj burzi ili će krajnja destinacija<br />
biti London, kako se moglo čuti u nekim neslužbenim<br />
razgovorima?<br />
74<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Ivana Gažić kaže<br />
da na tržištu<br />
kapitala ima<br />
novca, ali ulagači<br />
traže najbolje<br />
prilike. Prvatizacija<br />
državnih tvrtki,<br />
poput HEP-a, Pošte<br />
ili Lutrije sigurno bi<br />
ih privukla.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES <strong>75</strong>
FORBES<br />
IVANA GAŽIĆ, PREDSJEDNICA UPRAVE ZAGREBAČKE BURZE<br />
Čini se da će 2015. ipak biti obilježena novim uvrštenjima.<br />
U prosincu smo na burzu uvrstili dionice Valamar Riviere na<br />
službeno tržište. Važno je napomenuti da se tom dionicom<br />
i prije moglo trgovati u okviru alternativne trgovinske platforme<br />
MTP - Fortis, ali tek s izradom prospekta i uvrštenjem<br />
na uređeno tržište možemo očekivati značajniji interes stranih<br />
i institucionalnih investitora za nju. Naime, MTP nije<br />
burza u klasičnom smislu riječi, iako je trgovina tehnički<br />
ista: razina transparentnosti i zaštite ulagača znatno je niža.<br />
Tako početak trgovine dionicom Peveca ne možemo nazvati<br />
uvrštenjem. Mi smo samo omogućili da investitori, umjesto<br />
putem oglasnika ili na razne druge načine, tim dionicama<br />
mogu trgovati na burzi. Velik bi događaj bio da Pevec odluči<br />
izaći na uređeno tržište. To bi zaista poboljšalo položaj njegovih<br />
dioničara.<br />
Kad je riječ o Agrokoru, to je velika kompanija i logično<br />
je da razmišlja o uvrštenju na neko veliko tržište kapitala s<br />
obzirom na to da u obzir mora uzeti potencijal prikupljanja<br />
kapitala, odnosno liquidity pool. Međutim, važno je naglasiti<br />
da ulaskom Hrvatske u EU prospekt odobren u bilo kojoj<br />
članici EU vrijedi i u Hrvatskoj, pa je uvrštenje na drugo<br />
uređeno tržište, dakle Zagrebačku burzu, praktički formalnost.<br />
Vjerujem da će Agrokor, ako i izađe na drugu burzu,<br />
razmisliti i o listingu na svojem domicilnom tržištu, gdje su<br />
već izlistane njegove brojne članice.<br />
n Tijekom ovog mjeseca dioničari bi trebali odlučiti kako<br />
će izgledati restrukturiranje Adrisa, odnosno hoće li on<br />
prodati duhanski biznis ili neće. Spekulacije su se već<br />
odrazile na trgovinu dionicama tvrtke. Hoće li u konačnici<br />
ta transakcija imati neki utjecaj na Burzu ili ne?<br />
Adrisova je dionica već sada vrlo likvidna i omiljena na Zagrebačkoj<br />
burzi. Samo u 2014. godini protrgovano je ukupno<br />
više od 200 milijuna kuna Adrisovih dionica. Kako su detalji<br />
strateških opcija za Adris još nepoznati, teško je procijeniti<br />
njihov utjecaj na trgovinu, međutim, očekujemo da će Adris<br />
i dalje biti jedna od najlikvidnijih dionica na Zagrebačkoj<br />
burzi.<br />
n Što predviđate i očekujete od ove godine? Hoće li biti<br />
novih izdanja, odnosno je li Granolio probio led, te kako<br />
ćete privući investitore?<br />
Mogli bismo reći da su Granolio i Valamar probili led, a<br />
Burza očekuje još neka nova uvrštenja do kraja prvog kvartala<br />
ove godine. Očito je da je pad plasmana banaka prisilio<br />
domaće kompanije, koje su povijesno uvijek bile više orijentirane<br />
na kredite, da se okrenu tržištu kapitala kao mjestu<br />
na kojem mogu potražiti ulagače u svoj budući rast. Zaista<br />
se nadam da će i država uvidjeti dobrobiti tržišta kapitala.<br />
Kako u državnom sektoru nema velikih ulaganja, primarni<br />
cilj privatizacije, barem u prvoj fazi, neće biti prikupljanje<br />
kapitala za kompanije, nego povećanje transparentnosti i<br />
primjena viših standarda korporativnog upravljanja, što će<br />
u konačnici rezultirati efikasnijim, profitabilnijim i fleksibilnijim<br />
tvrtkama.<br />
Očito je da je pad plasmana banaka<br />
prisilio domaće kompanije<br />
da se okrenu tržištu kapitala kao<br />
mjestu na kojem mogu potražiti<br />
ulagače u svoj budući rast<br />
n Ima li pomaka u razgovorima s predstavnicima države?<br />
Inzistiraju li i dalje samo na dražbama ili im više nije<br />
strana ideja da se primjerice 5 posto neke kompanije<br />
ponudi preko Burze?<br />
Plan upravljanja državnom imovinom za 2015. godinu<br />
navodi, primjerice, izlazak Hrvatske pošte na Burzu, zatim<br />
privatizaciju državnog udjela u Končaru, o čemu je odluka<br />
donesena još sredinom 2014., te iznosi analizu privatizacije<br />
HEP-a. Mi na Burzi pozdravljamo takav pristup i zaista se<br />
nadamo da će se krenuti u realizaciju ovih dugoočekivanih<br />
privatizacija. Odluku o načinu prodaje donosi vlasnik, mi<br />
asistiramo jedino u operativnoj provedbi odluke.<br />
n Je li suradnja s Bečkom burzom već dala neke rezultate?<br />
Trenutno radimo na tehničkom povezivanju našeg trgovinskog<br />
sustava i sustava Bečke burze za diseminaciju<br />
podataka, tako da rezultata u komercijalnom smislu nema.<br />
Očekujemo rezultate na dva načina: povećanjem prihoda<br />
76<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
od postojećih korisnika i privlačenjem novih. Bečka burza<br />
je distributer podataka za ukupno 13 tržišta i lider je u ovoj<br />
djelatnosti u Europi. Vrlo smo zadovoljni što ćemo potpisivanjem<br />
tog ugovora naše podatke tijekom 2015. učiniti<br />
dostupnijima i na taj način omogućiti novim potencijalnim<br />
investitorima da saznaju više o našem tržištu i u konačnici<br />
investiraju u njega.<br />
n Najavili ste da se intenzivno radi na uvođenju i trgovini<br />
ETF-ovima u ovoj godini. Koliko je naše tržište spremno<br />
za njih? Koliko bi se prometa moglo ostvariti njihovom<br />
trgovinom?<br />
Željela bih naglasiti da je za ostvarenje tog projekta<br />
potrebno odobrenje regulatora te da SKDD mora obaviti<br />
potrebne predradnje kako bi trgovanje ETF-ovima moglo<br />
početi. Kad ostvarimo te formalne uvjete, potreban nam je i<br />
potencijalni izdavatelj. Jako smo sretni što zainteresiranih da<br />
izdaju ovakav proizvod ima. Kasnije je na nama svima, a tu<br />
mislim i na izdavatelja i na regulatora, a i na Burzu, da tržištu<br />
objasnimo što je taj proizvod. Domaći su investitori, prema<br />
našim dosadašnjim iskustvima, prilično spori u usvajanju<br />
novih instrumenata. To dobro vidjelo na uvođenju certifikata.<br />
Članovi, naši glavni distributeri financijskih instrumenata<br />
prije uvođenja često su isticali da trebaju 'novu robu kojom<br />
će trgovati', a danas samo nekoliko članova njima i trguje.<br />
Smatram da je to velika šteta, osobito sada kad u ponudi<br />
imamo i indeksne certifikate koji, primjerice, omogućavaju<br />
investiranje u instrument koji oslikava kretanje cijene nafte.<br />
To je zaista atraktivan instrument, ali da bi zaživio, osim<br />
edukacije potreban je snažan prodajni napor da bi se novitet<br />
opisao, objasnio. Slično će, prema našim očekivanjima, biti i<br />
s ETF-ovima.<br />
n U ovoj godini trebao bi profunkcionirati SEE Link.<br />
Što će on, prema vašim kalkulacijama, donijeti Burzi i<br />
investitorima?<br />
Budućnost burzovne industrije je u povezivanju, kako bi<br />
trgovanje bilo brže, efikasnije i ekonomičnije, a pristup investitora<br />
tržištima jednostavniji. Pritom pod povezivanjem u<br />
ovom konkretnom slučaju ne mislim na kapitalno povezivanje,<br />
nego ono tehnološko. Upravo je to ideja vodilja projekta<br />
SEE Link. Ovakvim tehnološkim 'okrupnjavanjem' lokalna<br />
tržišta trebala bi steći veću vidljivost u investicijskoj zajednici,<br />
a investitori lakši pristup putem lokalnih brokera.<br />
n Ministar financija Boris Lalovac navodno razrađuje<br />
ideju narodnih obveznica, koje bi trebale biti ponuđene<br />
građanima u prvom kvartalu ove godine. Je li i s vama<br />
razgovarao? Što mislite, jesu li građani spremni uložiti<br />
novac u njih?<br />
Financiranje države putem obveznica prilagođenih distribuciji<br />
malim investitorima smatram zanimljivim načinom da<br />
građani sudjeluju u višim prinosima koje obveznice donose<br />
u uvjetima ekstremno niskih kamatnih stopa. Ako se zaista<br />
planira s tim vrijednosnim papirom izaći na tržište u prvom<br />
kvartalu ove godine, izrada prospekta sigurno je u tijeku, a<br />
operativno provođenje uvrštenja ovisit će o načinu na koji<br />
država želi prodavati te obveznice - putem mreže banaka kao<br />
u slučaju HT-a, putem Fine ili direktno, izlaganjem naloga, na<br />
Burzi. Ne bih voljela komentirati spremnost interesa građana<br />
da investiraju u te papire. Analize o tome sigurno je napravilo<br />
Ministarstvo financija.<br />
n Kompanije sve teže dobivaju kredite, a s druge su strane<br />
pojedine tvrtke izigrale povjerenje investitora u njihove<br />
komercijalne zapise. Jesu li komercijalni zapisi instrumenti<br />
'prošlosti', odnosno, što mislite da će biti 'hit'<br />
za tvrtke koje trebaju novac u ovoj godini i ubuduće?<br />
Komercijalni zapisi nikako nisu instrumenti prošlosti. To<br />
što smo u prošlosti vidjeli primjere u Hrvatskoj da, recimo<br />
to tako, tvrtke 'iskoriste' instrument komercijalnih zapisa,<br />
nikako ne znači da ih se više nikada neće koristiti. Bankocentričnost<br />
naše ekonomije u jednoj se fazi razvoja pokazala<br />
korisnom, ali je, nažalost, iznjedrila i brojne probleme. Kadtad<br />
kompanije će za rast morati početi koristiti dužničke<br />
instrumente i kapital, jedino što će biti drukčije jest da će<br />
potencijalnim investitorima biti teže dokazati da stoje iza papira<br />
koje su izdale. U tom smislu, njihovi 'kolege' učinili su im<br />
medvjeđu uslugu. U Italiji je, recimo, aktualno zaduživanje<br />
obveznicama malih kompanija i to je tržište vrlo aktivno. Međutim,<br />
za njegovo formiranje bio je potreban veliki angažman<br />
države te želja da u ekonomiju unese svjež novac usprkos<br />
bankama, koje su kontinuirano smanjivale plasmane.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 77
DRAMA U<br />
ŠVICARSKOJ<br />
REŽIJI<br />
KAOS KOJI JE ISPROVOCIRALA ŠVICARSKA<br />
SREDIŠNJA BANKA KLASIČNO JE<br />
UTJELOVLJENJE ‘TAIL RISK’ FENOMENA NA<br />
KOJI SMO NEKOLIKO PUTA UPOZORAVALI<br />
PIŠE MARIO GATARA<br />
ODLUKA ŠVICARSKE<br />
SREDIŠNJE BANKE<br />
(SNB), koja se iz posve<br />
razumljivih razloga preko<br />
noći pretvorila u top-temu<br />
u Hrvatskoj, ali i na financijskim<br />
tržištima diljem<br />
svijeta, posijala je pravu<br />
paniku i otvorila niz pitanja,<br />
ne nudeći pritom nikakve odgovore. I usto je iznjedrila cijeli niz gubitnika. Čak će i oni koji nisu<br />
izravno pogođeni dramatičnim rastom vrijednosti švicarske valute na svojoj koži osjetiti posljedice tog<br />
događaja, ako ništa drugo, a ono povećanom psihozom na tržištu koja se evidentno manifestira većom<br />
volatilnošću i rastućim premijama za rizik.<br />
Jedan od najvećih gubitnika upravo je središnja banka, koja je preko noći ostala bez teško stečenog<br />
kredibiliteta. Jer predstavnicima monetarnih vlasti već su mjesecima puna usta obrane tečaja domaće<br />
valute, s ciljem očuvanja konkurentnosti izvozno orijentirane ekonomije, kako bi se neutralizirao pritisak<br />
potaknut snažnim priljevom inozemnog kapitala i percepcijom franka kao sigurnog zaklona od najrazličitijih<br />
nedaća, bilo da<br />
je riječ o kroničnoj slabosti<br />
eura, varljivoj stabilnosti<br />
valuta tržišta u razvoju ili<br />
pak posljedicama sankcija<br />
koje trpi Rusija.<br />
78 FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Thomas Jordan,<br />
guverner SNB-a,<br />
švicarske središnje<br />
banke, nikako ne<br />
može biti zadovoljan<br />
reakcijom deviznog<br />
tržišta na odluku o<br />
odustanku od obrane<br />
tečaja domaće valute<br />
AFP PHOTO /<br />
ALESSANDRO DELLA BELLA<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 79
FORBES<br />
DRAMA U ŠVICARSKOJ REŽIJI<br />
I kao da to već nije dovoljno,<br />
samo tri dana prije<br />
naprasnog odustajanja<br />
od aktivne obrane tečaja,<br />
viceguverner Jean-Pierre<br />
Danthine nazvao je franak<br />
jednim od temeljnih stupova<br />
monetarne politike,<br />
evidentno aludirajući na<br />
neformalni tečajni fiksing<br />
od 1,20 franaka za euro.<br />
Bez konkretnog pokrića<br />
verbalne intervencije, taj<br />
omiljeni alat kreatora monetarne<br />
politike drastično<br />
gubi na značenju, pretvarajući<br />
se u devalviranu robu<br />
lišenu bilo kakve stvarne<br />
vrijednosti. Ta tko bi im<br />
nakon ovoga vjerovao?<br />
A zapravo je sve upućivalo<br />
na ovakav ishod, još<br />
tamo 2010. godine, kada<br />
je po mnogočemu kontroverzni<br />
Philipp Hildebrand,<br />
tadašnji guverner središnje<br />
banke, počeo u praksi<br />
provoditi politiku rigidne<br />
obrane tečaja, okrenuvši<br />
protiv sebe ostatak deviznog<br />
tržišta. Povijest nas<br />
uči da su takvi potezi u<br />
pravilu osuđeni na neuspjeh<br />
jer niti jedna središnja<br />
banka naprosto nije<br />
dorasla takvom izazovu, u<br />
kojem je s druge strane tržište<br />
s dnevnim prometom<br />
koji se trenutno procjenjuje<br />
na pet bilijuna dolara.<br />
Philipp<br />
Hildebrand je<br />
još 2010. godine<br />
uveo praksu<br />
intervencija na<br />
deviznom tržištu<br />
kako bi zaustavio<br />
rast franka<br />
Uime obrane strateških interesa<br />
(izvoznika), Hildebrand je svejedno<br />
ustrajao na očajničkim mjerama, a u<br />
nepune dvije godine tržište mu je ispostavilo<br />
račun od oko 40 milijardi dolara.<br />
Toliko je, naime, iznosio gubitak središnje<br />
banke proizašao iz intervencija na<br />
deviznom tržištu u kojima je SNB kupovao<br />
eure (aktivu denominiranu u eurima)<br />
i prodavao franak kako bi odnos<br />
ponude i potražnje pogurao u željenom<br />
smjeru i na taj način potaknuo deprecijaciju<br />
domaće valute. O razmjerima<br />
fijaska možda najbolje govori podatak<br />
INTERVENCIJE S CILJEM<br />
SLABLJENJA FRANKA<br />
IMAJU I SVOJU CIJENU,<br />
A SREDIŠNJU SU BANKU<br />
PRILIČNO SKUPO KOŠTALE<br />
Ekspanzivna monetarna politika ostavila je traga<br />
i na izvedbi švicarskih državnih obveznica...<br />
MARA TRUOG<br />
da je riječ o udjelu u domaćem BDP-u<br />
od oko 6%, koji usto ne uključuje trošak<br />
recentnih intervencija, što se doima<br />
prilično visokom cijenom politike kojom<br />
je u konačnici samo kupljeno malo<br />
vremena.<br />
I da stvar bude još zanimljivija, vjerojatno<br />
stvoreni uvjeti za ovako dramatičan<br />
rasplet.<br />
Naime, zbivanja na financijskim tržištima<br />
manifestiraju linearan karakter<br />
samo do određene mjere, a nakon toga<br />
poprimaju obrise stampeda, demonstrirajući<br />
domino-efekt zastrašujućih<br />
razmjera. Upravo se to dogodilo u ovoj<br />
priči koja nosi sva obilježja fenomena<br />
poznatijeg pod izrazom “tail risk event”.<br />
Riječ je o scenariju male vjerojatnosti,<br />
ali s potencijalno razornim posljedicama<br />
koje donose masovnu paniku i izazivaju<br />
tektonske poremećaje na tržištima.<br />
Upravo to je na neki način omogućila<br />
švicarska središnja banka zavjetovavši<br />
se na obranu tečaja, čime je praktički<br />
definirala donju granicu fluktuacijskog<br />
raspona. U trenutku kada je ta obrana<br />
pala, uslijedila je masovna aktivacija<br />
stop-loss naloga, montiranih kako bi investitore<br />
zaštitili od većih gubitaka, dodatno<br />
intenzivirajući aktualan trend.<br />
O njegovoj silini zorno svjedoče<br />
prisilne obustave trgovanja kojima su<br />
pribjegle čak i renomirane financijske<br />
institucije kakva je Deutsche Bank. Za<br />
razliku od potonje, nekolicina brokera<br />
je preko noći bankrotirala, dok se dio<br />
njih dao u grozničavu potragu za strateškim<br />
ulagačima, tražeći spas od stečaja<br />
uvjetovanog ogromnim gubicima<br />
... drastično spustivši prinose u odnosu na<br />
razvijene zemlje u susjedstvu<br />
80<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Minorne oscilacije tečaja EUR/CHF ni na koji<br />
način nisu dale naslutiti...<br />
Jednodnevni kaos potpuno je zasjenio mjesece<br />
nezanimljive trgovine<br />
Detaljniji prikaz u vremenskim intervalima<br />
od jednog sata...<br />
... pravu dramu koja će se sredinom siječnja<br />
odigrati na deviznom tržištu<br />
Kako god ga prikazali, pad eura u odnosu na<br />
franak uistinu djeluje dramatično<br />
... zorno prikazuje intenzitet promjene tečaja<br />
EUR/CHF<br />
svojih klijenata. Jer za mnoge<br />
je “margin call”, trenutak kad<br />
aktivna pozicija sklizne u minus<br />
iziskujući dodatan izvor<br />
financiranja, stigao prekasno,<br />
nakon što na računima brojnih<br />
klijenata više nije ostalo<br />
– ništa. Injekciju svježeg<br />
kapitala potražio je i FXCM,<br />
zvučnije ime među online<br />
platformama za trgovinu valutama,<br />
na čijem se primjeru<br />
prikladno zrcale elemente kaosa<br />
koji su dobrano uzdrmali<br />
tržište. Naime, na grafikonu<br />
koji prikazuje kretanje tečaja<br />
u vremenskim intervalima od<br />
jedne minute, čak 45 minuta<br />
naprosto je – iščeznulo.<br />
Nemoguće je i zamisliti<br />
kako je tih 45 minuta<br />
užasa doista izgledalo<br />
na odjelima banaka koje<br />
su trebale realizirati<br />
naloge klijenata, zaprepaštenih<br />
posve neočekivanim<br />
razvojem<br />
događaja, usput bitno<br />
KAOS NA TRŽIŠTU<br />
ODVUKAO JE NEKOLICINU<br />
BROKERA U BANKROT,<br />
DRUGI SU POČELI TRAŽITI<br />
STRATEŠKE INVESTITORE<br />
osnaženim multiplikativnim<br />
efektom agresivne primjene<br />
poluge, koja može ići i do omjera 1:200.<br />
O kakvom je potresu riječ, možda<br />
najbolje govori grafički prikaz zbivanja,<br />
odnosno usporedba oscilacija tečaja<br />
EUR/CHF registriranih “prije” i “poslije”;<br />
fluktuacije koje su prethodile odluci<br />
središnje banke doimaju se posve<br />
beznačajnima. Promatramo li stvari u<br />
kontekstu konvencionalnih statističkih<br />
mjerila, valja imati na umu da su<br />
intervencije središnje banke potpuno<br />
SHUTTERSTOCK<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 81
FORBES<br />
DRAMA U ŠVICARSKOJ REŽIJI<br />
umrtvile tečaj, a time i statističke modele<br />
prema kojima je mogućnost ovako<br />
katastrofalnog scenarija zapravo beznačajno<br />
mala (otuda i “tail-risk event”<br />
kvalifikacija). Ovisno o vremenskom<br />
intervalu, standardna devijacija u tim<br />
je modelima podrazumijevala tek promjenu<br />
treće ili četvrte znamenke (iza<br />
IZVOZNICI<br />
U ŠOKU<br />
NAPRASNA PROMJENA SMJERA<br />
SREDIŠNJE BANKE MOGLA BI<br />
IZAZVATI VELIKE GLAVOBOLJE<br />
IZVOZNICIMA, STVARAJUĆI<br />
POVEĆE GUBITKE ZBOG<br />
TEČAJNIH RAZLIKA<br />
“Nemam riječi”, glasio je komentar Nicka<br />
Hayeka, prvog čovjeka Swatcha, na<br />
najbolji način opisujući šok i nevjericu kojom<br />
su švicarski izvoznici dočekali odluku<br />
o odustajanju obrane tečaja domaće<br />
valute. Prema podacima Bloomberga,<br />
satovi čine više od 10% ukupnog izvoza, te se drama na deviznom tržištu vrlo brzo preslikala<br />
i na tržište kapitala, gurnuvši većinu domaćih izdanja duboko na negativan teritorij.<br />
I dok ostatak kontinenta bilježi skroman rast vrijednosti burzovnih indeksa, švicarski SMI<br />
zaglibio je u minusu od oko 10%, što u ovome trenutku predstavlja tek grubu procjenu<br />
investitora koji još nisu sigurni koliku će zaista štetu pretrpjeti izvoznici. Strah pritom dodatno<br />
potpiruju i pomalo neobične okolnosti, odnosno činjenica da su zbog naizgled fiksiranog<br />
tečaja brojne kompanije odustale od prakse hedginga, odnosno aktivne zaštite<br />
od valutnog rizika, uvjerene da će središnja banka razinu od 1,20 franaka za euro braniti<br />
po svaku cijenu. Nitko ih nije pripremio na bitno drukčiji scenarij, i to je vjerojatno najveća<br />
zamjerka monetarnim vlastima. Doduše, takve su optužbe uglavnom bez osnove jer<br />
doista ne postoji mehanizam koji bi osigurao postupnu promjenu tečaja konvertibilne<br />
valute kojom se aktivno trguje na deviznom tržištu; trgovci bi se svakako pobrinuli za to<br />
i drastično skratili vrijeme prilagodbe. No, to nimalo ne umanjuje opravdani strah da bi<br />
gubici niza švicarskih kompanija mogli i nadmašiti inicijalni pad vrijednosti cijena dionica.<br />
82<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015<br />
decimalnog zareza, naravno).<br />
Recimo, sa 1,203 na 1,204 franka za<br />
jedan euro. Pomak od jedne standardne<br />
devijacije (u odnosu na prosjek) u<br />
jednom ili drugom smjeru (pad ili rast)<br />
podrazumijeva vjerojatnost od 68,2%;<br />
dvije standardne devijacije podižu tu<br />
vjerojatnost na 95,4%, a tri na 99,7%.<br />
Negativne reakcije ulagača pojele su sav rast<br />
SMI indeksa u proteklih godinu dana<br />
Kako navodi Wikipedia, u fizici čestica<br />
kao ilustracija razine pouzdanosti<br />
otkrića 5-sigma figurira kao uvriježena<br />
konvencija, upućujući na vjerojatnost<br />
od 99,999996%.<br />
Naravno, što su oscilacije tečaja veće,<br />
veća je i standardna devijacija, zbog čega<br />
je poželjno stvari promatrati u duljem<br />
vremenskom intervalu. Međutim, zbog<br />
aktivne obrane tečaja središnje banke to<br />
u ovoj priči ne mijenja previše na stvari,<br />
pa smo se, ilustracije radi, za potrebe<br />
teksta ograničili na relativno kratko razdoblje<br />
od početka prosinca 2014. godine.<br />
Na grafikonu su prikazane pozicije 20.<br />
standardne devijacije (u plus i minus),<br />
koje stvarna promjena višestruko nadmašuje.<br />
Još preciznije, nakon mjesec i<br />
pol dramatičan pomak tečaja otprilike je<br />
ekvivalentan 240. standardnoj devijaciji.<br />
Potonji podatak je iskoristio i Matt<br />
Levine, konstruiravši silno zabavan tekst<br />
u kojem navodi kako su autori na Wiki-<br />
RAST FRANKA PREMA DRUGIM<br />
VALUTAMA OD POČETKA 2015.<br />
VALUTA (%)<br />
australski dolar (AUD) +12,6<br />
kanadski dolar (CAD) +16,2<br />
euro (EUR) +17,8<br />
britanska funta (GBP) +16,7<br />
japanski jen (JPY) +11,0<br />
švedska kruna (SEK) +17,9<br />
američki dolar (USD) +13,0<br />
pediji odustali nakon sedme standardne<br />
devijacije, definiravši ju kao događaj s<br />
iznimno niskom vjerojatnošću koji se<br />
događa jednom u – 390 milijardi dana.<br />
Shodno tome, poentirao je Levine, dobra<br />
je vijest da smo barem idućih milijardu<br />
godina mirni u pogledu ovako drastičnih<br />
odmaka tečaja franka. Riječ je, naravno,<br />
o ironiji adresiranoj na (relativno primitivne)<br />
statističke modele utemeljene<br />
na prošlim zbivanjima, koji u laičkom<br />
tumačenju nude prilično idiličan prikaz<br />
stanja, postajući zapravo smiješni.<br />
No, sredinom siječnja malo je kome<br />
bilo do smijeha. Ponajmanje Thomasu<br />
Jordanu, aktualnom guverneru, koji je,<br />
eto, bio uvjeren da više nema potrebe<br />
za obranom tečaja domaće valute. Ili<br />
je znao nešto više. Na to barem upućuje<br />
cijeli niz teorija kojima se pokušava
Kako god ga prikazali, pad eura u odnosu na<br />
franak uistinu djeluje dramatično<br />
objasniti neočekivan potez monetarnih<br />
vlasti. To je, zapravo, i sam Jordan dao<br />
naslutiti, izjavivši da takva politika “na<br />
dulji rok nije održiva”. Pritom se najčešće<br />
upire prstom u Europsku središnju<br />
banku koja bi, bitno rasterećena njemačkog<br />
pritiska, već na sastanku 22. siječnja<br />
mogla objaviti početak programa<br />
monetarnog popuštanja (“Quantitative<br />
Devizno se tržište još jednom narugalo<br />
konvencionalnim statističkim modelima…<br />
Easing”), što u praksi podrazumijeva<br />
još veću ponudu eura, a s time se SNB<br />
nipošto ne može nositi. Vjerojatno nikad<br />
nećemo doznati je li Jordan znao<br />
nešto više i zašto je odjednom, praktički<br />
preko noći, zajedno sa svojim kolegama<br />
promijenio mišljenje. No, jedno je sigurno<br />
– povijest će ga dugo pamtiti. Jer<br />
dobitnika u ovoj priči gotovo da ni nema.<br />
… drastično povećavši razinu volatilnosti među<br />
valutama najrazvijenijih zemalja<br />
A lista gubitnika, od investicijskih banaka,<br />
preko multinacionalnih kompanija,<br />
pa sve do “malih” dužnika koji svoje<br />
kredite otplaćuju uz valutnu klauzulu<br />
u švicarskim francima, poprilično je duga.<br />
Svi oni sa strepnjom iščekuju daljnji<br />
razvoj događaja koji je, sa statističkim<br />
modelima ili bez njih, očito nemoguće<br />
predvidjeti.<br />
FRANAK JE<br />
PRECIJENJEN<br />
PREMA PARITETU KUPOVNE<br />
MOĆI, ŠVICARSKA JE VALUTA<br />
(U ODNOSU NA EURO) UPRAVO<br />
POSTALA JOŠ PRECJENJENIJA<br />
Kako dalje? Koliko god se na prvi pogled<br />
činilo logičnim, budućnost ipak nije rezervirana<br />
samo za jedan scenarij, onaj koji<br />
podrazumijeva nastavak aprecijacije franka.<br />
Istini za volju, odnos snaga na tržištu<br />
upućuje upravo na takav razvoj događaja<br />
jer s programom otkupa državnih obveznica<br />
ili, još jednostavnije, tiskanja novca,<br />
potencijalno teškim čak bilijun eura, ECB<br />
će u domaći financijski sustav ubrizgati<br />
iznimno jaku injekciju likvidnosti, i u tom<br />
procesu znatno oslabiti poziciju eura.<br />
Veća ponuda, sukladno teoriji, neizbježno<br />
vodi padu cijene neke robe, a ta roba je<br />
u ovoj priči euro. S obzirom na prirodu<br />
deviznog tržišta, gdje se valutama uvijek<br />
trguje u paru, pad vrijednosti jedne valute<br />
automatski donosi rast vrijednosti one<br />
druge.<br />
Navedeno vrijedi u uvjetima nepromijenjene<br />
potražnje. No, što ako se ponovi<br />
američki scenarij, u kojem je QE program<br />
isprovocirao značajnu potražnju za<br />
američkim dionicama i obveznicama? U<br />
tom bi slučaju višak ponude neutralizirao<br />
snažan priljev inozemnog kapitala u lovu<br />
Negativan predznak otkriva stvarne razmjere<br />
precijenjenosti tečaja EUR/CHF koji je…<br />
na veće prinose, posebice kada je riječ o<br />
perifernim članicama monetarne unije, odnosno<br />
relativno niskim (jeftinim) valuacijama<br />
lokalnih tržišta kapitala i još jeftinijim<br />
obveznicama čija je cijena zbog dužničke<br />
krize zabilježila značajan pad. Koliko god<br />
zvučalo nevjerojatno, vrijednost eura<br />
u tom bi scenariju u konačnici mogla i<br />
porasti, još jednom demonstrirajući snagu<br />
jednostavne “regresije ka prosjeku”.<br />
Osim toga, valja skrenuti pozornost na<br />
još jednu vrlo važnu činjenicu, koja pak<br />
proizlazi iz valutnih odnosa utemeljenih na<br />
modelu pariteta kupovne moći (“purchasing<br />
power parity”). Riječ je o principu<br />
kojim se uspoređuju kupovne vrijednosti<br />
pojedinih valuta, determinirane razinom<br />
cijena potrošačke (ili bilo kakve druge)<br />
košarice, a u ovom slučaju brojke će<br />
... sve dalje od ravnotežnog tečaja, bez obzira<br />
na kriterij usporedbe<br />
većinu zasigurno iznenaditi. Naime, prema<br />
indeksu potrošačkih cijena, tečaj EUR/<br />
CHF već je dulje vrijeme – podcijenjen.<br />
Točnije, još od travnja 2010. godine, kada<br />
se tečaj spustio ispod ekvilibrija definiranog<br />
paritetom kupovne moći, a najnoviji<br />
su događaji dodatno naglasili tu neravnotežu.<br />
Štoviše, tečaj EUR/CHF trenutno je<br />
podcijenjen za čak trećinu, dok neravnoteža<br />
mjerena popularnim BigMac indeksom<br />
doseže čak 45%. A to je u ovoj priči jako<br />
važno jer se model pariteta kupovne<br />
moći smatra fundamentalnim, figurirajući<br />
kao ravnotežni tečaj prema kojem valute<br />
konvergiraju na dulji rok. Doduše, devizno<br />
tržište nerijetko je u stanju godinama<br />
ignorirati fundamente, no razmjeri opisane<br />
neravnoteže pozivaju na oprez. Ili nude razloga<br />
za optimizam, ovisno o perspektivi.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 83
FORBES<br />
FINANCIJE<br />
KOLIKO<br />
KOŠTA<br />
VALUTNA<br />
KLAUZULA?<br />
TEČAJ I KAMATNE STOPE DVIJE<br />
SU KLJUČNE KOMPONENTE<br />
STAMBENIH KREDITA I IZISKUJU<br />
JEDNAK MEDIJSKI TRETMAN, ŠTO<br />
JE NAJJEDNOSTAVNIJE POSTIĆI<br />
KONKRETNIM IZRAČUNOM<br />
PIŠE MARIO GATARA<br />
U RAZDOBLJU OD KOLOVOZA<br />
2008. do kolovoza 2011. godine, tečaj<br />
švicarskog franka u odnosu na kunu<br />
(prema tečajnoj listi Hrvatske narodne<br />
banke) porastao je za čak 60%, bacajući<br />
u očaj tisuće domaćih dužnika<br />
koji su preuzeli obvezu otplate kredita<br />
uz valutnu klauzulu u francima.<br />
Naravno, najviše su bili pogođeni<br />
korisnici stambenih kredita, suočavajući<br />
se s drastičnim rastom mjesečnih<br />
rata kredita koje su svaki mjesec<br />
iznova dovodile u pitanje održivost<br />
kućnog budžeta, ionako ugroženog<br />
brojnim otkazima i vrlo neizvjesnom<br />
budućnošću u koju nas je uvela globalna<br />
ekonomska kriza, prešavši Atlantik<br />
s malim vremenskim odmakom. Ovo<br />
potonje isprovociralo je i zamjetan<br />
rast kamatnih stopa, zatvarajući začarani<br />
krug iz kojeg je većina teško<br />
mogla nazreti izlaz.<br />
Bio je to ujedno i povod za prezentaciju<br />
izračuna troškova servisiranja<br />
stambenih kredita s valutnom klauzulom,<br />
u kojoj smo suočili dva postojeća<br />
modela, oba s valutnom klauzulom<br />
– jedan vezan u euro, a drugi uz švicarsku<br />
valutu (obični smrtnici ionako<br />
nisu mogli ni pomišljati na kunske<br />
stambene kredite). Osobito revoltirani<br />
rastućim iznosima mjesečnih rata kredita,<br />
korisnici ovog drugog modela bili<br />
su prisiljeni suočiti se sa znatno drukčijim<br />
scenarijem u odnosu na početne<br />
okolnosti, užasnuto promatrajući kako<br />
nepovoljan trend na deviznom tržištu<br />
prkosi konvencionalnoj logici te sustavno<br />
povećava vrijednost glavnice<br />
izražene u kunama. Sve glasniji prosvjedi<br />
potom su, kao što znamo, dobili<br />
i vrlo opipljive obrise pravne bitke<br />
u kojoj se na suprotnoj strani našla<br />
nekolicina domaćih banaka u čijoj su<br />
režiji odobravani krediti uz valutnu<br />
84<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
Predsjednik Vlade<br />
Republike Hrvatske<br />
Zoran Milanović sastao<br />
se s predstavnicima<br />
Udruge Franak.<br />
Na fotografiji: Denis<br />
Smajo i Katarina Lučić,<br />
voditeljica udruge<br />
Franak<br />
FOTO: GORAN MEHKEK / CROPIX<br />
klauzulu u švicarskim francima.<br />
Kraj te bitke još se ne nazire, no to<br />
ionako nije (bio) predmet našeg interesa.<br />
Umjesto toga, u kolovozu 2011.<br />
godine objavili smo konkretan izračun<br />
troškova servisiranja kredita, temeljen<br />
na hipotetskom primjeru kredita od<br />
100.000 eura, odnosno njegovu ekvivalentu<br />
izraženom u švicarskoj valuti<br />
(u iznosu od 161.300 franaka prema tadašnjem<br />
tečaju), s rokom otplate od 30<br />
godina. Primjer je bio imaginaran, ali<br />
ipak dovoljno realan da bi mogao poslužiti<br />
za usporedbu dvaju kreditnih<br />
modela. Uostalom, korištene su brojke<br />
bile itekako stvarne, od tečaja kune u<br />
odnosu na franak i euro do kamatnih<br />
stopa koje je svojim klijentima obračunavala<br />
jedna od najvećih hrvatskih banaka.<br />
Konačan je rezultat bio pomalo<br />
TROŠAK SERVISIRANJA<br />
STAMBENOG KREDITA<br />
AKTUALNA KAMATNA STOPA (%)<br />
PROMJENA TEČAJA (%)<br />
RATA ZA I. 2015. (KN)<br />
TROŠAK KREDITA (TISUĆE KN)<br />
OTPLAĆENO GLAVNICE (%)<br />
ŠVICARSKI<br />
FRANAK<br />
(CHF)<br />
3,23<br />
+40,2<br />
4678<br />
460,8<br />
13,5<br />
EURO<br />
(EUR)<br />
5,79<br />
+3,8<br />
4552<br />
440,2<br />
11,1<br />
iznenađujući (barem za autora teksta)<br />
jer se u malo više od četiri godine ukupan<br />
trošak stambenog kredita u eurima<br />
nije gotovo nimalo razlikovao od<br />
njegovog švicarskog pandana. Točnije,<br />
ovaj drugi je, barem u našem primjeru,<br />
korisnike koštao ukupno 600 kuna<br />
manje, podsjećajući na dvije bitne<br />
komponente svakog kreditnog odnosa<br />
s valutnom klauzulom.<br />
Jedna je, naravno, tečaj domaće valute<br />
u odnosu na odabranu denominaciju<br />
kredita, a drugi su kamatne stope. Prva<br />
je komponenta pritom evidentno išla u<br />
prilog korisnicima kredita s valutnom<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 85
FORBES<br />
FINANCIJE<br />
Kamatne stope na kredite s valutnom<br />
klauzulom biježe drastičan pad...<br />
... na tragu negativnog trenda referentnih<br />
kamatnih stopa u inozemstvu<br />
Za razliku od kamatnih stopa, tečaj nikako ne<br />
ide na ruku švicarcima<br />
klauzulom u eurima, zahvaljujući monetarnoj<br />
politici usredotočenoj upravo<br />
na stabilnost tečaja eura. Međutim, varijabla<br />
kamatnih stopa bila je uvjerljivo<br />
na strani onih drugih jer se prosječan<br />
spread kretao oko 100 baznih bodova<br />
(1%) u korist europske valute, u znatnoj<br />
mjeri neutraliziravši negativan učinak<br />
tečaja.<br />
Više od tri godine kasnije, opisani<br />
fenomen još više dolazi do izražaja.<br />
Povod za novu kalkulaciju ovaj je put<br />
posvemašnji kaos koji je isprovocirala<br />
švicarska središnja banka, naprasno<br />
odustavši od aktivne obrane tečaja<br />
domaće valute, što je u konačnici iznjedrilo<br />
uistinu dramatičnu aprecijaciju<br />
franka, na koju ni domaća tečajnica<br />
nije bila imuna. Tako je u samo<br />
tri tjedna ove godine franak ostvario<br />
rast vrijednosti od gotovo 19% u odnosu<br />
na kunu, efektivno poskupljujući<br />
trošak servisiranja korespondirajućeg<br />
kredita za čak petinu. Ilustracije radi,<br />
tečaj usporediv s rekordnih 7,66 kuna<br />
za jedan franak iz siječnja ove godine<br />
nemoguće je iskopati u arhivi koja seže<br />
sve do prosinca 1997. godine (prijašnji<br />
rekord je 7,16 kuna, evidentiran<br />
upravo u kolovozu 2011. godine).<br />
Posve logično, rast tečaja užasnuo<br />
je domaće dužnike i pretvorio se u<br />
postizbornu top-temu koja je svoj<br />
nastavak dobila prijedlogom interventnih<br />
mjera Vlade oko kojih još<br />
postoji cijeli niz nedoumica. I dok<br />
u Banskim dvorima smišljaju kako<br />
olakšati egzistenciju vojsci dužnika,<br />
mi ćemo se ponovo pozabaviti konkretnim<br />
brojkama, koristeći isti onaj<br />
hipotetski primjer s početka priče, s<br />
VIŠEKRATNO SMANJENJE<br />
KAMATNJAKA DONIJELO<br />
JE OPIPLJIVU KORIST<br />
DUŽNICIMA, BEZ OBZIRA NA<br />
VRSTU VALUTNE KLAUZULE<br />
realnim brojkama vezanima uz tečaj<br />
i kamatne stope. Jer od tada do danas<br />
puno se toga promijenilo.<br />
Za početak, tečaj švicarske valute<br />
bio je prilično stabilan, oscilirajući<br />
unutar relativno uskog raspona od<br />
6,0 do 6,4 kune, no potom je doslovno<br />
eksplodirao, stigavši nadomak paritetne<br />
razine s eurom. Kretanje eura<br />
za to vrijeme, kao i obično, nije ponudilo<br />
nikakva uzbuđenja, makar se<br />
na grafikonu lako može uočiti blaga<br />
U samo tri tjedna ove<br />
godine franak je ostvario<br />
rast vrijednosti od gotovo<br />
19% u odnosu na kunu<br />
deprecijacija domaće<br />
valute zbog koje euro<br />
u posljednjih godinu<br />
dana gotovo u<br />
pravilu boravi iznad<br />
7,6 kuna. S druge pak<br />
strane, krupne su se<br />
promjene dogodile u<br />
segmentu kamatnih<br />
stopa, donoseći dužnicima zamjetno<br />
olakšanje. To se posebice odnosi na<br />
korisnike kredita s valutnom klauzulom<br />
u švicarskoj valuti, u čijem je slučaju<br />
kamatna stopa spuštena ispod<br />
inicijalne razine kojom je cijela priča,<br />
još u ožujku 2007. godine, počela. Višekratno<br />
smanjenje kamatnih stopa<br />
obradovalo je i korisnike alternativnog<br />
modela kreditiranja, s valutnom<br />
klauzulom u eurima, no spread je (u<br />
odnosu na prethodni izračun) do-<br />
DRAGAN MATIĆ/CROPIX<br />
86<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
datno povećan, te se nakon nepunih<br />
osam godina u prosjeku kreće oko<br />
130 baznih bodova. Takav razvoj događaja<br />
izravna je posljedica zbivanja<br />
na svjetskim financijskim tržištima,<br />
gdje su kratkoročne kamatne stope<br />
na međubankovnom tržištu, crpeći<br />
inspiraciju iz recentnih poteza središnjih<br />
banaka, također zabilježile<br />
značajan pad. Štoviše, tromjesečni<br />
Libor na švicarski franak još je krajem<br />
prošle godine poprimio negativan<br />
predznak, dok se Euribor još<br />
nekako i drži pozitivnog teritorija (i<br />
to možda ne još zadugo).<br />
Zbog svega navedenog uslijedio je i<br />
pad mjesečne rate kredita, koji je opet<br />
znatno izraženiji u slučaju franka, makar<br />
je i u slučaju eura rata iz siječnja<br />
ove godine bila najniža još od siječnja<br />
2009. godine.<br />
Bilo kako bilo, znatno niže kamatne<br />
stope uvelike su kompenzirale negativan<br />
utjecaj aprecijacije švicarske valute,<br />
do te mjere da konačan rezultat<br />
ponovo izgleda pomalo iznenađujuće<br />
(ili se autor možda odveć često iščuđava<br />
nerazmjeru između raširene percepcije<br />
domaće javnosti i konkretnih<br />
brojki). Jer nakon ukupno 94 otplaćene<br />
rate našeg imaginarnog kredita po<br />
tržišnim uvjetima, svojih X kvadrata<br />
stambenog prostora obveznici kredita<br />
u švicarskim francima dosad su platili<br />
otprilike dvadesetak tisuća kuna više.<br />
Ili, još konkretnije, u promatranom<br />
je razdoblju – od travnja 2007. do siječnja<br />
2015. godine – za otprilike 22<br />
kune mjesečno bio veći trošak kredita<br />
u švicarcima u usporedbi<br />
s onim u eurima. Za<br />
to su vrijeme korisnici<br />
kredita u švicarcima<br />
otplatili 13,5% glavnice,<br />
dok je u slučaju eura<br />
korespondirajuću brojka,<br />
ponajprije zbog viših<br />
kamatnih stopa, čak<br />
i nešto niža (11,1%).<br />
Naravno, stvari izgledaju bitno<br />
drukčije kada se preostala glavnica<br />
pretvori u kune prema aktualnom tečaju:<br />
kod kredita s valutnom klauzulom<br />
u francima ona je veća za čak 150<br />
Nakon dugo vremena rata u švicarcima spustila<br />
se ispod one u eurima...<br />
Preračunato u kune, glavnica je ogroman<br />
problem za dužnike u švicarcima...<br />
TROŠAK SERVISIRANJA<br />
KREDITA U ŠVICARCIMA<br />
U NEŠTO VIŠE OD OSAM<br />
GODINA VEĆI JE ZA<br />
DVADESETAK TISUĆA KUNA<br />
tisuća kuna u odnosu na početnu ratu i<br />
iznosi nešto manje od 890 tisuća kuna.<br />
Ili više od milijun kuna ako u izračun<br />
uvedemo aktualan tečaj od 7,6 kuna<br />
za franak. U tom se slučaju mjesečna<br />
... no ukupan je trošak ipak veći za kredite u<br />
švicarcima<br />
... unatoč tome što su dosad otplatili malo veći<br />
dio glavnice<br />
rata penje sa 4700 na 5600 kuna i dužnike<br />
nedvojbeno stavlja na ozbiljnu<br />
kušnju, ali uz jednu bitnu činjenicu<br />
– kredit u švicarcima ostavlja mogućnost<br />
pozitivne prilagodbe ako dođe do<br />
deprecijacije švicarske valute. Koliko<br />
god se iz aktualne perspektive činilo<br />
nezamislivim, taj je scenarij, osobito<br />
uz rok otplate od 30 godina, itekako<br />
realan. S druge pak strane, dužnici koji<br />
su svoje obveze vezali uz euro nemaju<br />
se čemu nadati - oni u najboljem<br />
slučaju mogu očekivati stabilan tečaj.<br />
Uostalom, brojke su tu - na vama je da<br />
izvedete zaključak.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 87<br />
SHUTTERSTOCK
MARKET MAKER<br />
MARIO GATARA<br />
Laži, proklete laži i - statistika<br />
Pogrešno kalibrirani modeli ne upućuju<br />
na manjkavosti statistike, nego na<br />
katastrofalne previde iza kojih, kao i<br />
obično, u prvom redu stoji ljudski faktor<br />
Duhovita doskočica iz naslova najčešće se pripisuje Marku Twainu,<br />
a često služi kao ilustracija varljive moći statistike. I djeluje posve<br />
prikladno u kontekstu erupcije volatilnosti na deviznom tržištu,<br />
realizirane u režiji švicarske središnje banke koja je svojim potezom<br />
niz statističkih modela okrenula naglavce. To da aprecijacija franka, ovisno<br />
o obuhvatu povijesnih podataka, spada u kategoriju događaja dvadesete ili<br />
stodvadesete standardne devijacija, sasvim je nebitno, jer sve ono što izlazi iz<br />
okvira vjerojatnosti manje od 0,5% obično se percipira kao dio nekakvog nevjerojatnog<br />
scenarija koji je naprosto nemoguće pojmiti, a kamoli predvidjeti.<br />
Doduše, u različitostima bogatom svijetu financija nađe se mjesta i za<br />
osebujne igrače kojima su upravo takvi, „tail risk“ fenomeni, predmet od<br />
posebnoga interesa. Konačno, ugledni autor Nassim Taleb nekoliko je godina<br />
vodio hedge fond u kojem su malo vjerojatni događaji predstavljali okosnicu<br />
investicijske strategije, koristeći mahom jeftine out-of-money opcije kako bi<br />
osigurao izloženost naoko nezamislivim i nevjerojatnim scenarijima. No ta<br />
priča nema sretan završetak, a mnogima je poslužila i kao argument teze o<br />
ograničenim dosezima statistike. Baš kao i fijasko koji su eskalacijom subprime<br />
krize doživjeli arhitekti i predani zagovornici VaR (Value at Risk) modela,<br />
nemoćno promatrajući kako se preko noći urušava cijeli financijski sustav.<br />
A onda opet, možda problem nije u statistici? Fred Mosteller, jedan od<br />
najeminentnijih statističara 20. stoljeća, ostat će, između ostalim, zapamćen<br />
i po zanimljivoj izjavi na tu temu: „Sa statistikom je jednostavno lagati, no<br />
bez nje je - još i lakše.“. Samo na temelju prošlih događaja doista je nemoguće<br />
zamisliti scenarij u kojem tečaj EUR/CHF (k tome je riječ o iznimno likvidnim<br />
valutama razvijenih zemalja koje se ponašaju bitno drukčije od „labilnih“<br />
valuta zemalja u razvoju) u svega sat-dva vremena može potonuti za 20%.<br />
No možda je početna premisa bila<br />
Postoji razlog zbog<br />
kojeg je kredit<br />
u švicarcima<br />
bio jeftiniji, a ne<br />
podrazumijeva<br />
besplatni ručak i zove<br />
se - valutni rizik<br />
pogrešna? Jer ako su intervencije<br />
središnje banke ključan (ako ne i<br />
jedini!) razlog skromnih oscilacija<br />
tečaja, onda bi se problem mogao<br />
promatrati i u binarnom kontekstu<br />
- hoće li, ili neće, središnja banka<br />
ustrajati na obrani tečaja u budućnosti?<br />
O tome su, sasvim sigurno,<br />
trebale voditi računa brojne online<br />
platforme za trgovinu, investicijske<br />
banke, pa u konačnici i HNB i Banski<br />
dvori, koje je najnoviji razvoj događaja opet<br />
zatekao. U takvom, binarnom okruženju, vjerojatnost<br />
kaotičnog ishoda koji se odigrao<br />
pred našim očima drastično raste, s nekakve<br />
mizerne brojke koja nije vrijedna spomena<br />
na čak 50%. Drugim riječima, statistički je<br />
model bio posve pogrešno kalibriran, na tragu<br />
duhovite opaske koju neumorno ponavlja<br />
Charlie Munger: „Čovjeku s čekićem svaki<br />
problem izgleda kao čavao.“.<br />
Nažalost, ovo potonje savršeno opisuje<br />
i proces odobravanja kredita koji su dugo<br />
vremena primjenjivale hrvatske banke, pokušavajući<br />
ukalupiti veliku potražnju za nekretninama<br />
u postojeće modele.<br />
Na stranu što se ta praksa nije previše<br />
razlikovala od one američke, jer uz omjer<br />
kolaterala i iznosa kredita od 1:1 očito nitko<br />
nije ni pomišljao da bi cijene nekretnina<br />
mogle pasti. Problem je dodatno naglašen<br />
kreditima s valutnom klauzulom u švicarskim<br />
francima, koji su se u pravilu odobravali<br />
klijentima slabije platežne moći. Nominalni<br />
instrumenti osiguranja, poput prosječnih<br />
primanja kojima su potonji raspolagali, nisu<br />
bili dovoljni za relativno visoke rate kredita<br />
s valutnom klauzulom u eurima, no zato je<br />
na raspolaganju bila alternativa u švicarskim<br />
francima, sa znatno nižom mjesečnom ratom<br />
kredita. Kao da je riječ o dva potpuno različita<br />
proizvoda, od kojih švicarci, za razliku od<br />
eura, nekim čudom uključuju i free lunch. I<br />
eto paradoksa - rizičniji proizvodi (a kredit<br />
u švicarcima to svakako jest, zbog izraženog<br />
valutnog rizika) odobravali su se klijentima<br />
slabije kreditne sposobnosti za koje je bilo<br />
logično pretpostaviti da će prvi pokleknuti<br />
pred teretom krize.<br />
Posve je nebitno u kojoj se mjeri kriza mogla<br />
predvidjeti, jer vjerojatnost da će se u 30<br />
godina neka kriza doista i dogoditi prilično<br />
je velika. I sad smo tu gdje jesmo, statistici<br />
unatoč. I možda upravo baš zato.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 89
FONDOVI I TRŽIŠTA<br />
IVA BIONDIĆ PARAĆ<br />
Lavovska borba za<br />
svaku slobodnu kunu<br />
HNB se zakopao u održavanju monetarne<br />
stabilnosti, a da nije kvantificirao što to znači.<br />
Mjera uspješnosti monetarne politike zato ne<br />
postoji, jer izostao je moment korisne inflacije<br />
Domaća fondovska industrija lavovski se bori za svaku kunu. Tako<br />
će za koji mjesec hrvatski ulagači moći kupovati udjele u domaćim<br />
fondovima plaćajući ih i eurima. Time će se jednostavnije i jeftinije,<br />
što je još važnije, deviznu štednju moći skretati u fondove, od<br />
kojih su mnogi denominirani u stranoj valuti. To više što se s prvim mjesecima<br />
ove godine kreće s oporezivanjem prihoda od kamata na štednju. Naravno da<br />
se stampedo na fondove ne može očekivati, ali svako pojednostavljenje procedura<br />
prilikom kupnje udjela je dobrodošlo. Naime, ne zaboravimo, štedni<br />
depoziti do 100.000 eura imaju državna jamstva koja garantiraju njihov povrat,<br />
tako su da i mršavi prinosi koje nose, a odsad će se oporezivati, privlačni prosječnom<br />
Hrvatu koji se i dalje oporavlja od financijskog kraha.<br />
A da taj krah još vuče repove, potvrđuju riječi predsjednice Uprave<br />
Zagrebačke burze Ivane Gažić u intervjuu za jedne domaće poslovne dnevne<br />
novine. Ona tako ona kaže da oporavka hrvatskog tržišta kapitala nema bez<br />
rasta gospodarstva. Strani nas investitori i dalje izbjegavaju u širokom luku, a<br />
i kako bi išta htjeli uložiti u zemlju koja nikako da zabilježi gospodarski rast?<br />
Neki od analitičara najavljuju i opasnost od deflacije, za koju kažu da je opasnija<br />
od inflacije. A zašto? Jednostavno zato što nas “potiče” da potrošnju odgađamo<br />
za sutra jer iz dana u dan naš novac sve više “vrijedi” s obzirom na to da cijene<br />
“padaju” i sutra njime možemo kupiti više nego danas. Rezultat toga je situacija<br />
kad cijene proizvoda padaju i ljudi ih ne žele kupiti jer računaju da će zbog tog<br />
pada moći kupiti više u nekoj budućnosti i to stvara velike probleme proizvođačima<br />
koji svoje proizvode nemaju kome plasirati, a zbog trenda pada cijena<br />
prisiljeni su ih plasirati uz manje margine, a u konačnici i uz gubitke. Na kraju<br />
to završava s još većom nezaposlenošću, jer osobna potrošnja je pogon koji drži<br />
gospodarstvo. Naime, kada mi potrošimo<br />
jednu kunu, zbog efekta multiplikatora,<br />
istodobno financiramo<br />
više proizvođača (koji zapošljavaju<br />
radnike i daju im sada manje plaće jer<br />
im prodaja pada ili ih, što je još gore,<br />
otpuštaju), tj. tvornicu ambalaže, sirovina,<br />
finalnog proizvoda itd., te na<br />
kraju i samu državu, koja ubire porez<br />
za svoje financiranje i financiranje<br />
Investitori Hrvatsku<br />
zaobilaze u sve širem<br />
luku. Zašto ulagati<br />
novac u zemlju<br />
kojoj već šest godina<br />
nikako da se dogodi<br />
gospodarski rast<br />
javnih potreba. Na kraju ta “neman”, kako<br />
se referiraju na deflaciju, usporava cijeli novčani<br />
krvotok gospodarstva, a to za svakoga<br />
može značiti samo jedno – polaganu smrt.<br />
Neki od kritičara monetarne politike<br />
HNB-a kažu da se on zgodno zakopao u održavanju<br />
monetarne stabilnosti, a da zapravo<br />
nije kvantificirao što to znači. Na taj način<br />
zapravo ne postoji mjera prave uspješnosti<br />
monetarne politike, jer svakako da će svi graknuti<br />
u slučaju galopirajuće inflacije, no malo<br />
će tko išta komentirati kada dođemo u stanje<br />
deflacije jer ispada da to nije posao HNB-a.<br />
Ne zaboravimo, mrvica inflacije itekako je<br />
dobra za gospodarstvo jer privlači investitore<br />
koji vide da cijene rastu i misle da to znači<br />
i ekstraprofit. Pri tome se smatra da je “blizu,<br />
ali ne i povrh” 2 posto inflacije godišnje prava<br />
mjera ili “lagom”, kako bi rekli Šveđani.<br />
Cijela je godina pred nama i utrka za<br />
prinose već je počela. Tako je, zaključno sa<br />
15. Siječnja, FIMA Equity zabilježila (pre)<br />
skokovit prinos od 14 posto. Kako je to fond<br />
s relativno skromnom imovinom na upravljanju<br />
(krajem studenog 17 milijuna kuna),<br />
pretpostavljamo da je toliki rast rezultat<br />
neke veće uplate koju je zaprimio. Podaci<br />
o stanju imovine na kraju siječnja otkrit će<br />
pravi razlog, no zasad društvo samo mudro<br />
šuti i ništa ne komentira na svojim web<br />
stranicama. Daleko ispod nalazi se patuljak<br />
Ilirika BRIC s rastom od 6 posto, a gotovo<br />
u stopu slijedi ga Ilirika Azijski Tigar. Na<br />
četvrtom je mjestu, iza nje, šezdesetak milijuna<br />
kuna vrijedan PBZ I-Stock, a sličan rast<br />
od 4 posto bilježi i pedesetak milijuna kuna<br />
vrijedan ZB BRIC+.<br />
Na drugom kraju raspona perjanica je<br />
2013. godine, NETA US Algorithm, koji je<br />
godinu počeo s gotovo 7 posto minusa, a slijedi<br />
ga višestruko veći ZB trend s minusom<br />
od 4 posto.<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 91
CITYLINE<br />
ANA MUHAR — LONDON<br />
Ruže za zastupnika Charlieja<br />
Nikada nisam vidjela nekoga tko je upravo potrošio 20.000 funti da je<br />
tako dobre volje. Došli smo kao autsajderi, a ispraćeni kao zvijezde<br />
Predizborne kampanje u Britaniji<br />
započinju na najneočekivanijim<br />
mjestima. Na lovačkom<br />
okupljanju u Yorkshireu,<br />
primjerice, gdje je nedavno jedan torijevac<br />
održao veselicu za potencijalne<br />
birače i pokrovitelje.<br />
U salonima građanskih kuća uz džin<br />
i tonik i lagani jazz. Ili u Wimbledonu,<br />
jednog zimskog četvrtka, u podne. Dok<br />
je prosječno građanstvo bilo duboko<br />
uronjeno u radni dan, u jednom restoranu<br />
u centru Wimbledona častilo se<br />
natprosječno građanstvo – dobitnik<br />
olimpijske medalje, nogometaš Arsenala,<br />
legenda kriketa, veslačka legenda,<br />
poznato lice iz svijeta ragbija, nekoliko<br />
predsjednika uprava, dva-tri aristokrata<br />
s previše vremena i političarka<br />
koja je vidljivo uživala u pažnji svojih<br />
natprosječnih gostiju. Koga pozvati<br />
kao svog gosta, pitala sam se s obzirom<br />
na to da suprug i svi ostali koje poznajem<br />
četvrtkom u podne sjede u uredu.<br />
Sjetila sam se freelancera Charlija, slobodnjaka<br />
s neodređenim zvanjem koje<br />
opisuje kao “brigu o tuđem novcu”.<br />
Već na ulaznim vratima restorana<br />
postalo je jasno da smo Charlie i ja autsajderi.<br />
Naša imena izostajala su s liste,<br />
tako da su konobari tražili slobodna<br />
mjesta za stolovima, torijevska političarka<br />
zbunjeno nas je pogledavala, a<br />
njezin PR-ovac nespretno ponavljao<br />
naša imena. Tako bi i ostalo da nije došlo<br />
do aukcije za potrebe kampanje torijevske<br />
političarke tijekom koje je Charlie<br />
kupio: 1. potpisanu sliku Margaret<br />
Thatcher 2. viski s potpisom Davida<br />
Camerona 3. kriket palicu s potpisom<br />
kriket legende 4. tjedan dana odmora<br />
u Španjolskoj, 5. vikend-tečaj veslanja<br />
s veslačkom legendom 6. knjigu o Lady<br />
Diani 7. večeru za dvoje u restoranu s<br />
tri Michelinove zvijezdice. Čitav skup<br />
ostao je bez daha, torijevska političarka<br />
pozvala nas je za svoj stol signalizirajući<br />
pritom veslačkoj i kriket legendi<br />
da nam se pridruže, a Charlie, čije su<br />
priče – vama to mogu reći – dosadnjikave<br />
– zacijelo ih je sjajno zabavljao<br />
jer se torijevka opetovano upuštala u<br />
gromoglasan smijeh.<br />
Nikada nisam vidjela Charlieja tako<br />
sretnoga. Ustvari, nikada nisam vidjela<br />
NA AUKCIJI ZA<br />
KAMPANJU JEDNE<br />
TORIJEVKE CHARLIE<br />
SE RASPIŠTOLJIO.<br />
USPON U DRUŠTVU<br />
BIO JE EKSPRESAN<br />
nikoga tko je upravo potrošio 20.000<br />
funti da je toliko dobre volje. Kada smo<br />
odlazili s ručka u kasnim poslijepodnevnim<br />
satima, mi koji smo došli kao<br />
autsajderi ispraćeni smo kao zvijezde.<br />
Rast na društvenoj ljestvici u Ujedinjenom<br />
Kraljevstvu nikada nije bio brži!<br />
Kasnije, u automobilu kojim upravlja<br />
njegov vozač, Charlie mi je beskrajno<br />
zahvaljivao što sam mu priuštila druženje<br />
sa sportskim legendama, a sutradan<br />
mi je poslao golemi buket.<br />
Kuća je danima puna cvijeća jer buket<br />
je stigao i od torijevske političarke,<br />
i to s porukom kako bi bilo sjajno da se<br />
nađemo na večeri. Nevolja je u tome<br />
što ona misli da mi je život ispunjen<br />
ljudima koji se bave tuđim novcem. I<br />
ne zna da ja nisam sigurna što to točno<br />
znači, jer se o mojem novcu nikada nitko<br />
nije brinuo (osim tate kada bi trebalo<br />
nahraniti izgladnjeli tekući račun). No,<br />
torijevska političarka ne odustaje. Poslala<br />
mi je i prelijepu čestitku s ornamentom<br />
House of Commons te topao<br />
e-mail da priupita kako u idućih mjesec<br />
dana stojim s vremenom.<br />
Vadeći se na novinarski život pun<br />
rokova i putovanja, do sada mi je uspijevalo<br />
odgađati susret. Neki sam dan u<br />
lokalnom restoranu srela Charlieja na<br />
večeri s jednim gospodinom. “Ovo je<br />
Keith”, predstavio mi ga je. “Godinama<br />
sam se brinuo o njegovu novcu.” Baš<br />
kada mi je sinulo da bih mogla predložiti<br />
večeru s torijevkom koja bi mu<br />
se nesumnjivo veselila, Charlie me je<br />
preduhitrio “viješću godine” – odlazi<br />
u mirovinu, umorio se od financija. No,<br />
to nije sve. Na našem ručku u Wimbledonu<br />
osvijestio je svoj davni san da se<br />
bavi politikom i sada razmišlja o kandidaturi<br />
za zastupnika u parlamentu svoje<br />
pokrajine sjeverno od Londona. Svi<br />
ga poznaju i siguran je da je cjenjeniji<br />
od sadašnje opcije. Ustvari, s Keithom<br />
se našao da bi ga pitao bi li financijski<br />
pratio njegovu kampanju.<br />
Dok ovo pišem, u inboxu me čekaju<br />
dva neodgovorena e-maila. Jedan s<br />
adrese torijevske političarke koja me<br />
poziva na prikupljanje sredstava za<br />
kampanju, u srijedu u 14 sati, a drugi<br />
mi šalje Charlie, koji je idućeg petka domaćin<br />
svoje prve kandidacijske večere<br />
u Claridgesu. Oklijevam s odgovorom<br />
jer s oba događaja imam isti problem:<br />
ne mogu pozvati Charlieja kao svoga<br />
gosta.<br />
SIJEČANJ, 2015 FORBES 93
FORBES LIFE<br />
STIL<br />
MODNI<br />
COMEBACK<br />
UMBERTA<br />
ANGELONIJA<br />
Pod njegovim je vodstvom brend Brioni<br />
postao pojam luksuza u svijetu muške<br />
mode. Sada to želi ponoviti s markom<br />
Caruso, uz financijsku pratnju Fosuna<br />
PIŠE: RICHARD NALLEY<br />
Umberto Angeloni traži da sve<br />
dodirnemo, da opipamo vunenu<br />
punoću karirane Prince<br />
of Wales tkanine od koje<br />
je izrađen sako, da osjetimo svilenkastu<br />
podatnost tkanja super 180 finoće. Kraj<br />
je studenoga i preostala su još samo dva<br />
dana do otvorenja njegove prodavaonice<br />
na spoju 58. ulice i Avenije Madison<br />
u New Yorku, prvog Caruso dućana u<br />
svijetu. Nekadašnja umjetnička galerija<br />
postala je prostran, stručno postavljen<br />
izložbeni okvir za produkte talijanskog<br />
krojačkog umijeća s oznakom Caruso.<br />
Tisuću kvadrata prozračnog prostora<br />
višeg od četiri i pol metra omogućuje<br />
velike razmake između izloženih modela,<br />
stvarajući snažnu auru nenametljiva,<br />
kozmopolitskog bogatstva.<br />
Caruso je važan drugi čin karijere 62-<br />
godišnjeg Angelonija. Kao dugogodišnji<br />
izvršni direktor tvrtke Brioni, između<br />
1990. i 2007. godine udeseterostručio<br />
je prihode tog muškog modnog brenda<br />
i u odijela Brioni odjenuo dva Jamesa<br />
Bonda (Piercea Brosnana i Daniela Craiga).<br />
Sam skromno procjenjuje da je u<br />
dva direktorska mandata tvrtku učinio<br />
“najslavnijom u svijetu luksuzne muške<br />
odjeće.”<br />
Duga silazna putanja uslijedila je nakon<br />
što su 2007. vlasnici obiteljske tvrtke<br />
za sudirektore imenovali dva člana<br />
obitelji. Angeloni im je, kaže, poručio da<br />
“ne mogu imati tri, kao ni 10 ili 15 izvršnih<br />
direktora i da on odlazi.” Neugodan<br />
raskid, pomno praćen u modnom tisku,<br />
dodatno je zapaprila činjenica da je i<br />
Angelonijeva supruga Gabriella članica<br />
obitelji osnivača Briona (njezin je brat<br />
postavljen za sudirektora) te da je bračni<br />
par imao 20% udjela u kompaniji.<br />
Danas, barem za javnost, Angeloni<br />
svoj izgon iz tvrtke vidi tek kao zapreku<br />
na putu: “Raspitujući se što planiram<br />
dalje, ljudi me nisu pitali hoće li biti<br />
drugog čina, nego čime ću nadmašiti<br />
dotadašnji uspjeh.”<br />
Angeloni se odlučio zaobići protivničku<br />
obranu. Nije pokušao usavršiti<br />
neki drugi poznati brend, već se okrenuo<br />
od glamura. Vratio se osnovama,<br />
PHOTOGRAPHS BY FULVIO MAIANI FOR FORBES<br />
Između šavova: Služeći<br />
se znanjem stečenim<br />
u modnoj kući Brioni,<br />
Angeloni stvara novi<br />
luksuzni brend muške<br />
mode, Caruso<br />
94<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015
VELJAČA, 2015 FORBES 95
FORBES LIFE<br />
STIL<br />
Rađeni rukom: Modeli Caruso u tvrtkinu milanskom salonu<br />
kupivši kontrolni udio u slabo poznatoj<br />
tvornici odjeće iz okolice Parme.<br />
Neupadljivo ime Fabbrica Sartoriale<br />
Italiana (Talijanska krojačka tvornica),<br />
zvuči pomalo kao fasada, a donekle to<br />
i jest: ovdje se tiho izrađuje luksuzna<br />
odjeća na koju se potom prišivaju oznake<br />
velikih modnih brendova i robnih<br />
kuća. Osim kao dobrodošao izvor novca,<br />
taj biznis je čovjeku Angelonijevih<br />
ambicija mogao poslužiti kao savršena<br />
odskočna daska u stvaranju vlastitog<br />
brenda.<br />
Fabbrica Sartoriale, osnovana 1958.<br />
godine, zapošljava 600 ljudi, osobito<br />
majstora krojača kakve je Angeloni<br />
trebao za povratak na scenu. Trinaest<br />
klijenata za koje izrađuju 4000 veličanstvenih<br />
prototipova sakoa na godinu<br />
neprocjenjiv su im prozor na tržište i<br />
stalni izvor motivacije. “Misija je tvornice<br />
biti najbolji laboratorij dizajna i<br />
istraživačkog rada na tkaninama. Pet<br />
posto moje radne snage, trideset dvoje<br />
ljudi, puno se radno vrijeme bavi razvojem<br />
i istraživanjima”, kaže Angeloni.<br />
Riječ je o biznisu u koji “naši klijenti<br />
unose vizije koje mi pokušavamo pretvoriti<br />
u odjevne predmete”.<br />
No, Angeloni je imao i svoju viziju.<br />
Dio te vizije bilo je stvaranje etikete nazvane<br />
po jednom od osnivača tvornice,<br />
Raffaeleu Carusu. “Nikada nisu imali<br />
MISAO ZA KRAJ<br />
96<br />
“Dobro zavezana kravata je prvi ozbiljan korak u životu” — OSCAR WILDE<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015<br />
vlastiti brend. To ne znači jednostavno<br />
staviti svoje ime na odijelo, nego stvoriti<br />
identitet. To sam ja napravio”, kaže<br />
Angeloni.<br />
Razgovor o rađanju brenda njegova<br />
filozofska narav može pretvoriti u<br />
raspravu o “200 godina razvoja muške<br />
odjeće”, no poanta je ovo: on vjeruje<br />
da se razinom ručne izrade s Carusom<br />
mogu mjeriti još najviše tri proizvođača<br />
odijela. Njegovi krojači posvećuju po 15<br />
minuta izradi svake rupice, uključujući<br />
one za gumbe na rukavima. Ručno izrađuju<br />
i porube, otvore za rukave te prišivaju<br />
podstavu. Svi ti detalji, u kombinaciji<br />
s mekoćom ugrađenih materijala,<br />
daju sakou strukturnu gipkost kakva<br />
se, vjeruje Angeloni, ne može postići<br />
strojem.<br />
Oni ostali velemajstori ručne izrade<br />
ne mogu, međutim, ponuditi Carusove<br />
cijene. Nekadašnji Umberto Angeloni<br />
trudio se podići cijene Brioni odijela u<br />
stratosferu, do 9000 dolara za odijelo.<br />
Novi Angeloni osvježavajuće je realističan:<br />
cijene Carusovih odijela kreću<br />
već od 3250 dolara, iako mogu ići i do<br />
14.000, ovisno o tkanini. “Budući da<br />
proizvodimo i za druge, moramo imati<br />
pod kontrolom ukupne troškove”, kaže.<br />
“Moramo paziti da svaki dodatni trošak<br />
donese i novu vrijednost. Neki proizvođači<br />
misle kako zbog ručne izrade<br />
mogu istaknuti bilo koju cijenu.”<br />
To ne znači da je Angeloni dosljedan<br />
realist. Za svoj “konceptualni brend”<br />
Uman (ime brenda izvedeno je iz njegova<br />
imena i prezimena) poslužio se,<br />
primjerice, podacima iz istraživanja Alvanon<br />
Groupa o tjelesnim mjerama tisuća<br />
današnjih muškaraca kako bi uveo<br />
nove veličine, od broja 1 do 8. Godišnje<br />
proizvede samo jedan do dva Uman<br />
sakoa, isključivo plave boje (“boja beskraja,<br />
dubine i duše”), a uz svaki dolaze<br />
i dvije knjige: Angelonijev filozofski<br />
“Leksikon” te knjiga vanjskog autora<br />
naručena posebno za taj sako.<br />
“Uman je ekstremni iskorak u jedan<br />
koncept, jednu boju i jedan oblik za<br />
određeni tip tijela koji smo identificirali”,<br />
kaže Angeloni. “Caruso je brend<br />
namijenjen raznolikijoj zajednici.”<br />
Bude li sve išlo prema planu, ta će<br />
zajednica eksponencijalno rasti. Donedavno<br />
nepoznata tvornica iz Soragne<br />
spremna je izići u svijet. “Dovršivši<br />
[2012. godine] akviziciju Carusa i<br />
pojačavši ga talentiranim dizajnerima,<br />
stručnjacima za tkanine i slično, morao<br />
sam prijeći na iduću razinu”, kaže<br />
Angeloni, napominjući da je Caruso u<br />
2014. imao 70 milijuna dolara prihoda<br />
od prodaje. “Za punu projekciju filozofije<br />
i koncepta brenda morate imati<br />
vlastiti dućan koji će u cijelosti istaknuti<br />
osobine brenda.”<br />
Angeloni je počeo tražiti bogatog<br />
partnera i 2013. ulovio krupnu ribu.<br />
Zanimanje je pokazala najveća kineska<br />
privatna investicijska grupacija<br />
Fosun (u čijem je vlasništvu <strong>Forbes</strong><br />
China, tvrtka koja ima licenciju <strong>Forbes</strong><br />
Media). “Oni prate goleme poslove”,<br />
kaže Angeloni, “ali imaju dobar nos i<br />
za poslastice”. (Priča se da se Fosun<br />
zainteresirao za Caruso nakon što se<br />
šef globalnih investicija Patrick Zhong<br />
oduševio naručenim odijelom). S Fosunom<br />
kao vlasnikom 35-postotnog<br />
udjela, Caruso želi svakih šest mjeseci<br />
otvoriti novi dućan. Krajem 2015. planiraju<br />
otvorenje u Milanu, do sredine<br />
2016. u Šangaju i tako redom.<br />
“Ovo nije samo naš prvi dućan”, govori<br />
Angeloni pokazujući širokom gestom<br />
svoj raskošni newyorški prostor.<br />
“Ovo je naše veleposlanstvo!”
Lideri<br />
NEKRETNINE<br />
60 Fifth Avenue,<br />
Manhattan<br />
NAKON 47 godina, FORBES je u prosincu napustio<br />
svoj dom u Greenwich Villageu, na uglu 12. ulice i<br />
Pete avenije. Lokacija na koju će se 2015. doseliti<br />
Sveučilište New York u svojoj je bogatoj povijesti<br />
među ostalim udomljavala Nakladu Macmillan,<br />
generala iz Građanskog rata koji je skladao “Tišinu”<br />
i najveću privatnu zbirku Fabergéovih jaja<br />
36%<br />
<strong>Forbes</strong>ove liste najuspješnijih<br />
Amerikanaca mlađih od 30 godina čine<br />
imigranti ili Amerikanci prve generacije<br />
1846.<br />
Brodovlasnik<br />
Robert Bowne Minturn podiže<br />
za svoju obitelj palaču na<br />
Petoj aveniji. U salonima<br />
zdanja na broju 60 okupljao<br />
je najuglednije newyorške<br />
biznismene i političare. Poznat<br />
je i kao jedan od vlasnika<br />
klipera koji je u rekordnom<br />
vremenu stigao iz New Yorka<br />
u San Francisco: jedrenjak<br />
“Leteći oblak” tu je rutu 1854.<br />
preplovio za ciglih 89 dana i<br />
osam sati.<br />
2010.<br />
Sveučilište New York<br />
kupuje <strong>Forbes</strong>ovu zgradu,<br />
navodno za 65 milijuna<br />
dolara. Časopis ostaje u<br />
petogodišnjem najmu prije<br />
nego što se u prosincu 2014.<br />
pridružio većem dijelu Wall<br />
Streeta, sada smještenom<br />
s onu stranu Hudsona, u<br />
Jersey Cityju. Sveučilište će<br />
prostor rabiti za “akademske<br />
programe”. Peta avenijo 60,<br />
jedva da smo te poznavali.<br />
2006.<br />
Peta avenija 60-62 uvrštena<br />
je u nacionalni registar<br />
povijesnih mjesta.<br />
1967.<br />
Nakon petogodišnje<br />
obnove vrijedne milijun<br />
dolara, u <strong>Forbes</strong> Building<br />
useljava <strong>Forbes</strong> Magazine.<br />
U zgradi su i <strong>Forbes</strong>ove<br />
galerije s izlošcima poput<br />
Malcolmove izvanredne<br />
zbirke Fabergéovih jaja,<br />
kolekcije olovnih vojnika te<br />
prve, rukom rađene ploče za<br />
Monopoly.<br />
1962.<br />
<strong>Forbes</strong> Inc. kupuje zgradu od Naklade Macmillan.<br />
Malcolm <strong>Forbes</strong> od obitelji nekadašnjeg britanskog<br />
premijera Harolda Macmillana kupuje i susjednu<br />
kuću u 12. ulici. Tu su održane brojne raskošne<br />
zabave za goste poput predsjednika Nixona i<br />
Reagana, Elizabeth Taylor i druge.<br />
1886.<br />
Daniel Butterfeld, nekadašnji<br />
general Vojske Unije kojemu<br />
se pripisuje autorstvo<br />
žalobne skladbe za trubu<br />
“Tišina”, kupuje zgradu od<br />
obitelji Minturn i useljava se u<br />
nju sa svojom novom ženom.<br />
1890.<br />
Nekretninu kupuje umjetnik<br />
i pripadnik visokog društva<br />
Harry Le Grand Cannon za<br />
160.000 tadašnjih dolara<br />
(današnjih oko 4,2 milijuna).<br />
“To bi se prije nekoliko godina<br />
smatralo vrlo jeftinim”,<br />
primjećuje New York Times,<br />
“no kako je Peta avenija ispod<br />
14. ulice sada prilično izvan<br />
putničkih linija, cijena je u<br />
granicama očekivanog.”<br />
1901.<br />
Palaču (i druge nekretnine<br />
u bloku) kupuje financijaš<br />
i filantrop Thomas Fortune<br />
Ryan, ali se krajem desetljeća<br />
seli sjevernije. Zdanje na broju<br />
60 prodaje 1915. holdingu<br />
kompanija. Iste godine zgrada<br />
je srušena, a parcela prodana<br />
Nakladi Macmillan.<br />
1924.<br />
Macmillan unajmljuje arhitekte<br />
iz tvrtki Carrère & Hastings<br />
(projektirali Newyoršku javnu<br />
knjižnicu) i Shreve & Lamb<br />
(kasnije sagradili Empire State<br />
Building) da izrade projekt<br />
nove zgrade. Osmerokatnica<br />
od vapnenca sagrađena u<br />
beaux arts stilu postaje sjedište<br />
nakladničke kuće.<br />
NAPISAO MICHAEL SOLOMON<br />
EMPIRE STATE BUILDING: ANTHONY CAMERANO/AP; NYU: PATTI MCCONVILLE/ALAMY; BUGLE: HUGH THRELFALL/ALAMY; FLYING CLOUD: GETTY IMAGES; CHRIS MELLOR/GETTY IMAGES<br />
VELJAČA, 2015 FORBES 97
FORBES<br />
PODVUČENO<br />
FLASHBACK - Hrvatska je financijski<br />
stabilnija od Islanda i Mađarske i vrlo je<br />
vjerojatno da nas HNB može provući kroz<br />
krizu uz plaćanje visoke cijene kroz ekstremno<br />
visoke kamatne stope. No je li racionalno platiti<br />
tako visoku cijenu? U ovom trenutku nitko ne<br />
može predvidjeti trajanje krize ni izračunati<br />
vidsinu kamatnih stopa koje bi trebalo platiti<br />
radi kontrole tempa deprecijacije tečaja.<br />
— VELIMIR ŠONJE, FORBES, VELJAČA 2009.<br />
ODGOVORNOST<br />
98<br />
Poduzet ćemo sve da zaštitimo građane,<br />
imamo sve instrumente. Naravno da<br />
to može završiti na sudu, ali vjerujem<br />
da sud ima nekakav osjećaj da je ovo<br />
izvanredna situacija… Mi brinemo, mi<br />
smo odgovorna, socijalna vlast.<br />
— ZORAN MILANOVIĆ<br />
Svaki dan napravite nešto što<br />
vam je jako mrsko. Na taj ćete<br />
način naučiti bezbolno se nositi<br />
s odgovornošću. — MARK TWAIN<br />
Što je anarhist?<br />
Osoba koja prihvaća<br />
odgovornost izbora.<br />
— URSULA K. LE GUIN<br />
Iako se konstelacije unutar takozvane<br />
akutne krize mijenjaju iz dana u dan, jedna<br />
od konstanti je odnos između Njemačke<br />
i Francuske. Nadam se da se u njemu<br />
neće ništa bitno promijeniti i da će vlade<br />
tih zemalja i ubuduće biti svjesne svoje<br />
presudne odgovornosti. Poremećaj bi mogao<br />
imati teške posljedice. — VIKTOR ŽMEGAČ<br />
FORBES<br />
VELJAČA, 2015<br />
Nijedna se<br />
pahuljica u lavini<br />
nikada ne osjeća<br />
odgovornom.<br />
— VOLTAIRE<br />
Čovjek je osuđen da bude slobodan jer<br />
jednom kad je bačen u svijet, odgovoran<br />
je za sve što učini. — JEAN-PAUL SARTRE<br />
Čovjekova<br />
sposobnost da<br />
obožava odgovorna<br />
je za sve njegove<br />
zločine. — ÉMIL CIORAN<br />
“<br />
Cijena veličine je<br />
odgovornost.<br />
— WINSTON CHURCHILL<br />
Junak je onaj<br />
koji razumije<br />
odgovornost<br />
što dolazi sa<br />
slobodom.<br />
— BOB DYLAN<br />
Zadiranje u kamatnu stopu zasad<br />
je najizglednija kratkoročna mjera<br />
za suzbijanje šoka od divljanja<br />
švicarskog franka. Najveća<br />
odgovornost je na bankama,<br />
koje moraju pronaći rješenje za<br />
novonastalu krizu. — BORIS LALOVAC<br />
Sloboda znači odgovornost. Upravo je se<br />
zato većina ljudi užasava. — GEORGE BERNARD SHAW