Download PDF - Finansforbundet
Download PDF - Finansforbundet
Download PDF - Finansforbundet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Finansforbundet</strong>s magasin nr. 2, 2009<br />
TØJ TIL<br />
BANKFOLK<br />
Hvis du med dit ydre viser, at du har overblik og<br />
styr på tingene, vinder du på få sekunder kundens<br />
tillid, mener stylist, som opfordrer bankfolk til at<br />
skrue lidt op for farverne i tøjet<br />
Læs side 18-21
indhold<br />
Mariannes<br />
triste dag<br />
22-23<br />
14 Diskretion belønnes<br />
Banker betaler millioner af kroner for at fejl ikke skal komme frem<br />
18 KUNDERNE BEDØMMER DIG PÅ TØJET<br />
22 mariannes triste dag<br />
Efter 32 år i Fionia Bank valgte Marianne Schiødt at forlade<br />
arbejdspladsen på en frivillig fratrædelsesaftale<br />
24 flere kræfter til finanstilsynet<br />
Ekstra millioner skal bruges til at overvåge sektoren tættere<br />
Tema:<br />
finansiel<br />
astrologi<br />
30-37<br />
40-42<br />
Langt fra finanskrisen<br />
26 hverdagen er vendt på hovedet<br />
I Roskilde Bank handler det ikke om at sælge bankprodukter men om<br />
at skille sig af med kunder<br />
30 TEMA: Finansiel astrologi<br />
En frustreret finansverden vender sig mod overtro og det spirituelle.<br />
Finansfolk investerer milliarder af kroner på baggrund af stjernes stilling,<br />
hellige tal og kontakt med okkulte kræfter<br />
40 langt fra finanskrisen<br />
Efter 37 år i bankverdenen har Hanne Aaberg taget et halvt års orlov<br />
og er rejst til Gambia for at lave regnskaber for danske ulandsprojekter<br />
44 lad mig få røde høreapparater<br />
Myten om døv og dum lever i bedste velgående<br />
48 FLERE IT-MEDLEMMER I FORBUNDET<br />
Antallet af medlemmer med it-baggrund vokser markant<br />
56 FYRING SKUBBER KARRIEREN I EN NY RETNING<br />
To fyrede bankfolk vil nu være henholdsvis lærer og socialrådgiver<br />
4-12 Nyheder<br />
7 leder<br />
38-39 globalt<br />
43 bankhistorie<br />
50-51 spørgehjørnet<br />
52-53 ajour med finansforbundet<br />
54 arrangementer for ledige og seniorer<br />
det faste<br />
Finans, <strong>Finansforbundet</strong>s Magasin • Medlem af Dansk Fagpresseforening. ISSN 0907-0192 • Nr. 2, februar 2009 . Næste nummer fredag 6. marts 2009• Udgiver: <strong>Finansforbundet</strong>,<br />
Applebys Plads 5, Postboks 1960, 1411 Kbh. K, telefon 3296 4600, telefax 3296 1225. www.finansforbundet.dk • Redaktion: Carsten Jørgensen (ansv, redaktør), cjo@finansforbundet.dk<br />
• Carsten Rasmussen (DJ), cr@finansforbundet.dk • Elisabeth Teisen (DJ), et@finansforbundet.dk • Berit Villadsen (DJ), bv@finansforbundet.dk • Jens Sillesen jsi@finansforbundet.dk<br />
Annoncer: DG Media, Gammeltorv 18, 1457 København K, telefon 3370 7647, fax 7027 1156 • www.dgmedia.dk Læserindlæg: Læserindlæg senest mandag 16.<br />
februar. Synspunkter i bladet afspejler ikke nødvendigvis <strong>Finansforbundet</strong>s holdning • Oplag: 56.000 • Design og tryk: Datagraf • Forsidefoto: Ricky Molloy<br />
Finans februar 2009 3
Nyheder<br />
ANTAL FYRINGER I<br />
FINANSSEKTOREN<br />
Højsæson for fyringer<br />
Januar 2009 har været mere kold og kedelig for<br />
flere finansansatte, end måneden normalt er. Mere<br />
end et dusin finansvirksomheder har nemlig tilsammen<br />
valgt at skille sig af med omkring 400<br />
medarbejdere. <strong>Finansforbundet</strong> har været inddraget<br />
i forhandlinger om fyringsrunder i en række virksomheder.<br />
Selv om en række fyringer er begrundet<br />
med faldende indtjening og reduceret aktivitetsniveau,<br />
er der ifølge <strong>Finansforbundet</strong>s næstformand,<br />
Kent Petersen, også en tendens til, at virksomheder<br />
fyrer på et tyndt grundlag<br />
”Det kan virke som om, at nogle arbejdsgivere<br />
mere skal demonstrere handlekraft under finanskrisen,<br />
end at man reelt skal reducere omkostningerne.<br />
For det er begrænset, hvor meget afskedigelsen<br />
af 10-15 medarbejdere betyder på bundlinjen.<br />
I øvrigt vidner det ikke om særlig kløgtig ledelse,<br />
at man nu fyrer medarbejdere, når alt peger<br />
på, at man om få år skal ansætte flere bankfolk, fordi<br />
store årgange til den tid forlader arbejdsmarkedet“,<br />
mener Kent Petersen.<br />
Han glæder sig dog over, at mange virksomheder<br />
respekterer det kodeks for ansvarlige massefyringer,<br />
som <strong>Finansforbundet</strong> offentliggjorde i december.<br />
”En hel del af de finansvirksomheder, som i januar<br />
har skilt sig af med medarbejdere, har gået i en god<br />
dialog med tillidsmændene og har tilbudt de afskedigede<br />
fornuftige fratrædelsesvilkår“, siger Kent<br />
Petersen.<br />
Telefonstorm i<br />
<strong>Finansforbundet</strong><br />
<strong>Finansforbundet</strong>s kriseberedskab har rigeligt at<br />
se til med de mange fyringsrunder i sektoren. En<br />
stab af jurister, arbejdsmarkedskonsulenter, socialråd<br />
givere og a-kassekonsulenter fra FTF-A er klar<br />
til at svare på spørgsmål om afskedigelsesregler,<br />
karriere- og uddannelsesmuligheder, dagpenge og<br />
alt muligt andet, som medlemmerne har på hjerte.<br />
Og denne service benytter mange medlemmer sig<br />
af.<br />
<strong>Finansforbundet</strong> bliver i disse uger kimet ned<br />
af medlemmer, som frygter at blive fyret, eller som<br />
netop er blevet det. Og det er medlemmerne meget<br />
velkomne til. Det er det, fagforeningen er til for.<br />
I forbindelse med hver fyringsrunde arrangerer<br />
<strong>Finansforbundet</strong> orienteringsmøder for de berørte<br />
personer – enten i lokaler nær virksomheden eller i<br />
forbundets hovedsæde i København – hvor blandt<br />
andet arbejdsmarkedskonsulenter og a-kassekonsulenter<br />
orienterer om muligheder og regler i forhold<br />
til karriereplanlægning, jobansøgninger, dagpengeregler,<br />
efterløn med videre. Læs mere om<br />
kriseberedskabet på finansforbundet.dk, og klik<br />
dig også ind på forbundets jobportal finansjob.dk,<br />
hvor det er muligt at få hjælp til jobsøgning og at<br />
få karriererådgivning.<br />
2009<br />
Spar Nord 6 januar<br />
BEC 21 januar<br />
Sparekassen Faaborg 7 januar<br />
EBH Bank 14 januar<br />
Alm. Brand Bank 14 januar<br />
PBS 12 januar<br />
BRF Kredit 10 januar<br />
Finansbanken 6 januar<br />
Fionia Bank 70 januar<br />
Sparbank 23 januar<br />
FIH Erhvervsbank 70 januar<br />
Acta Kapitalforvaltning 18 januar<br />
Fondsmæglerselskabet<br />
Investering og Tryghed 4 januar<br />
Roskilde Bank 21 januar<br />
Dansk Pantebrevs Børs 30 januar<br />
2008<br />
Sparekassen Faaborg 2 december<br />
EBH Bank 4 december<br />
Egns Invest 3 november<br />
Sparekassen Bredebro 3 november<br />
DiBa 31 november<br />
GE Money Bank 15 november<br />
Sparekassen Østjylland 23 november<br />
Førøya Banki 14 november<br />
Vestjysk Bank 5 november<br />
Citibank 9 oktober<br />
Alm. Brand Bank 18 oktober<br />
MaxBank 22 oktober<br />
HSH Bank 9 oktober<br />
Roskilde Bank 64 oktober<br />
Skjern Bank 8 oktober<br />
Danske Bank 7 oktober<br />
Sparinvest 7 oktober<br />
Dansk Pantebrevsbørs 12 september<br />
Saxo Bank 315 september<br />
HSH Bank 18 september<br />
Roskilde bank 5 august<br />
CitiBank 24 maj<br />
Bankinvest 21 april<br />
I alt 965<br />
4 Finans februar 2009
nyheder<br />
it-folk fyret i BRFkredit<br />
Mandag den 12. januar afskedigede BRFkredit 10<br />
medarbejdere i it-afdelingen. Afskedigelserne skyldes<br />
omstruktureringer, i forbindelse med at man<br />
skifter it-system. Derfor er der ikke nogen<br />
sammen hæng med finanskrisen.<br />
”Fyringerne kom bag på de berørte. Det er altid<br />
en tragisk og rystende oplevelse for den enkelte at<br />
blive afskediget, hvad enten det skyldes krise eller<br />
personlige årsager“, siger personaleforenings formand<br />
Laila Busted i BRFkredit.<br />
Hun betegner forløbet af afskedigelsesprocessen<br />
som god og konstruktiv. Ledelsen har lyttet til<br />
tillidsmændene i forhandlingerne. Der er aftalt ekstra<br />
fratrædelsesgodtgørelse og outplacement-forløb,<br />
så de fyrede kan få konsulentbistand til at finde<br />
nye job.<br />
”<strong>Finansforbundet</strong>s kodeks for ansvarlige fyringer<br />
er overholdt“, vurderer Laila Busted.<br />
Foto: Scanpix<br />
23 mister jobbet<br />
hos Sparbank<br />
Årets første massefyring i finanssektoren fandt sted<br />
i Skive tirsdag den 6. januar, da Sparbank meddelte<br />
medarbejderne, at 21 skal afskediges.<br />
Det sker i forbindelse med en spareplan, der<br />
blandt andet lukker filialen på Nørreport i Skive den<br />
1. februar og omfatter et salg af filialen i Sønderborg<br />
til Broager Sparekasse. Antallet af medarbejdere,<br />
der mister jobbet, steg til 23, da to Sparbankansatte<br />
i Sønderborg i forbindelse med fusionen<br />
med Broager Sparekasse blev præsenteret for en<br />
fyreseddel. Den ene blev dog tilbudt et midlertidigt<br />
job, hvilket hun takkede nej til.<br />
”Alle vidste, at det var muligt, der skulle skæres<br />
ned, fordi banken også er ramt af finanskrisen, men<br />
det kom bag på folk, at 21 skulle fyres straks i det<br />
nye år”, siger Mette Dahl Christensen, fællestillidsmand<br />
for de cirka 550 medarbejdere i Sparbank.<br />
70 fyret hos FIH<br />
Onsdag den 28. januar blev 70 af FIH Erhvervsbanks<br />
490 medarbejdere fyret. Siden 1. oktober<br />
2008 er antallet af medarbejdere i banken dermed<br />
reduceret med 91.<br />
FIH Erhvervsbank, der målt på egenkapital er en<br />
af landets største, har i de seneste måneder forgæves<br />
søgt efter en køber, efter at den islandske ejer,<br />
Kaupting Bank, blev nationaliseret.<br />
”Vi synes selv, vi har fået forhandlet nogle rimelige<br />
vilkår for fyringerne, så selv om stemningen er<br />
trykket, er det ikke et gravkammer”, siger fællestillidsmand<br />
Jacob Baggers.<br />
I bankens aftrædelsesordning indgår økonomisk<br />
kompensation, fritstilling, 30.000 kr. pr. medarbejder<br />
til outplacement og mulighed for at købe hjemmearbejdspladser<br />
til favorabel pris.<br />
70 forlader Fionia Bank<br />
For en måned siden beskæftigede Fionia Bank 665.<br />
Nu er tallet lidt under 600.<br />
Den fynske bank meldte mandag den 12. januar<br />
ud, at 70 stillinger skulle spares væk, og at medarbejderne<br />
fik en uge til at overveje en frivillig fratrædelsesaftale,<br />
som ville udløse en månedsløn<br />
oven i den normale fratrædelsesløn. 32 medarbejdere<br />
valgte at takke ja til tilbuddet, og dermed blev<br />
38 – heraf tre ledere – prikket onsdag den 21. og<br />
torsdag den 22. januar.<br />
De 70 stillinger nedlægges ved, at 38 fyres –<br />
heraf er tre ledere -og 32 får en frivillige fratrædelsesaftale.<br />
Efter prikkedagen er der stillet psykologhjælp,<br />
konsulentbistand og penge til rådighed til videreuddannelse<br />
for de berørte personer.<br />
I forbindelse med afskedigelserne nedlægger<br />
Fionia Bank sit finanscenter og de tre regioner, man<br />
oprettede sidste år.<br />
Foto: Stig Stasig<br />
Fyrede medarbejdere hos PBS i chok<br />
Foto: Scanpix<br />
Fyringen af 12 medarbejdere i PBS’ salgsafdeling<br />
mandag 12. januar lever ifølge fællestillidsmand<br />
Frank A. Olsen ligeledes op til det kodeks for ansvarlige<br />
fyringer, som <strong>Finansforbundet</strong> formulerede<br />
i december, når det gælder fritstilling, fratrædelsesgodtgørelse<br />
og tilbud om outplacement-forløb.<br />
”Men det er aldrig rart at blive afskediget. De<br />
fleste var chokerede over beskeden, og folk var<br />
både kede af det og vrede“, siger Frank Olsen.<br />
”Fyringerne hænger ikke direkte sammen med finanskrisen.<br />
I forbindelse med en omorganisering<br />
af salgsafdelingen og dele af Business Product<br />
Development havde man fra ledelsens side forsøgt<br />
at omrokere de berørte medarbejdere til andre job,<br />
men det lod sig desværre ikke gøre for alle”, forklarer<br />
han.
nyheder<br />
Foto: Scanpix<br />
Flere indbrud i netbanker<br />
It-kriminelle slap af sted med i alt 9,1 millioner kroner fra 156 netbankindbrud i 2008.<br />
Året før var der 85 netbankindbrud med et udbytte på i alt 3,2 millioner kroner<br />
Selvom antallet af netbankindbrud steg med<br />
84 procent fra 2007 til 2008 – fra 85 til 156<br />
– mener Finansrådet ikke, at tallet er alarmerende.<br />
”Mere end 3,3 millioner danskere ordner<br />
de res banksager på nettet, så det er en forsvindende<br />
lille andel, der bliver ramt af netbankindbrud.<br />
Og skulle det ske, er det banken, der<br />
dækker tabet for privatkunderne“, påpeger<br />
kontorchef i Finansrådet Birgitte Mikkelsen over<br />
for KAPITALNYT, der udgives af Finansrådet.<br />
Tabet på netbankindbrud blev i 2008 på i alt<br />
9,1 millioner kroner mod 3,2 millioner kroner i<br />
2007. Næsten halvdelen af indbruddene i<br />
2008 skete i perioden 1. juli til 30. september,<br />
men umiddelbart er der ingen forklaring på,<br />
hvorfor dette kvartal var højsæson for it-kriminelle.<br />
Alle netbankindbrud er sket ved, at it-kriminelle<br />
lægger ”spionprogrammer“ på kundernes<br />
pc. Spionprogrammet giver de it-kriminelle<br />
adgang til alt på kundens pc, for eksempel<br />
adgangskoder, fotos og mailboks, og dermed<br />
også adgang til kundens netbank.<br />
Ifølge Birgitte Mikkelsen er en løbende opdatering<br />
af programmerne på computeren det bedste<br />
værn mod netbankindbrud.<br />
”De fleste danskere har installeret antivirus<br />
og firewall og husker også at opdatere disse.<br />
Men opdatering af styresystemer og andet<br />
software som for eksempel Adope, Java eller<br />
QuickTime er lige så vigtigt. De it-kriminelle<br />
udnytter sikkerhedshuller i uopdaterede systemer<br />
og software til at få spionprogrammet<br />
ind på kundens pc“, forklarer Birgitte Mikkelsen<br />
til KAPITALNYT./CJO<br />
Fordobling af<br />
politi sager<br />
Finanstilsynet sendte i 2008 44 anmeldelser<br />
om insiderhandel, kursmanipulation og brud på<br />
børsreglerne til Bagmandspolitiet. Året før var<br />
tallet 22.<br />
”Dels har vi skærpet overvågningen, dels er<br />
der sket en stigning i handelsomfanget. Det er<br />
blevet nemmere at handle, og derfor er det<br />
blevet nemmere at lave noget ulovligt. Samtidig<br />
kan det være, at der er nogle, som i disse<br />
krisetider bliver lidt lettere fristet til at lave<br />
noget ulovligt“, siger kontorchef Mads Mathiassen<br />
fra Finanstilsynets Børskontor til Berlingske<br />
Business.<br />
Tvungne udskiftninger<br />
i bankbestyrelser<br />
Nye regler fra Finanstilsynet om, at der skal<br />
være mindst et uafhængigt bestyrelsesmedlem<br />
med faglig indsigt i risikostyring, regnskab<br />
og revision, betyder, at en lang række banker<br />
er tvunget til at skifte ud i bestyrelsen ved<br />
næste generalforsamling. Det skriver Nyhedsbrevet<br />
for Bestyrelser. Netop bestyrelsernes<br />
manglende indsigt i bankernes risikotagning<br />
har været i fokus ved flere bankers kollaps i<br />
2008.<br />
55 procent flere<br />
bankrøverier<br />
Antallet af bankrøverier steg i 2008 med op<br />
mod 55 procent fra 71 i 2007 til 108 i 2008,<br />
viser Finansrådets årlige opgørelse. Røveritallet<br />
er dog kun det halve af, hvad det var i årene<br />
2000-2002.<br />
”Finansrådet forstår ikke, at så mange kriminelle<br />
forsøger sig som bankrøvere. Dels er<br />
straffen for røveri minimum 1½-2 års fængsel,<br />
og dels er udbytterne i de fleste tilfælde af<br />
yderst begrænset størrelse“, siger kontorchef i<br />
Finansrådet Niels Crone Lyngkjær, der glæder<br />
sig over, at opklaringsprocenten for bankrøverier<br />
er på cirka 60 på nuværende tidspunkt<br />
6 Finans februar 2009
leder<br />
træd ind i<br />
bestyrelseslokalet<br />
Kreditpakken er fornuftig og når vidt omkring, men krav til<br />
bestyrelserne er den sidste brik, der kan gøre pakken mere fremtidssikret.<br />
<strong>Finansforbundet</strong> opfordrer derfor forligsparterne<br />
til også at træde ind i bestyrelseslokalet<br />
Formand Allan Bang, næstformand Kent Petersen og næstformand Michael Budolfsen<br />
Udspillet til en kreditpakke ligger nu klar, og<br />
helt overordnet er <strong>Finansforbundet</strong> tilfreds.<br />
Mange hjørner i pengeinstitutternes virke<br />
har været til debat, og flere har fundet vej til udspillet. Der skal<br />
blandt andet være rammer for, hvordan medarbejderne rådgiver<br />
kunderne, der er forbud mod lånefinansieret aktiesalg og<br />
forbud mod aktieoptionsprogrammer for direktører. Men der<br />
mangler en vigtig brik i debatten og i udspillet, nemlig rammerne for bestyrelsernes arbejde. I <strong>Finansforbundet</strong> undrer vi os over,<br />
at bestyrelserne hverken er nævnt eller seriøst drøftet i forbindelse med debatten op til udspillet.<br />
Bestyrelserne spiller en kæmpe rolle, når det handler om at trimme pengeinstitutterne, så de kan styre uden om de katastrofer,<br />
vi har set i den seneste tid. De har nemlig et ansvar for at råbe vagt i gevær, hvis pengeinstituttet er på gyngende grund. Et<br />
ansvar, som mange ikke har levet op til, og som nogle totalt har svigtet. Derfor mener vi i <strong>Finansforbundet</strong>, at der også bør stilles<br />
krav til bestyrelserne.<br />
For det første bør der på linje med restriktionerne for direktørerne også for bankbestyrelserne være forbud om, at de får adgang<br />
til aktieoptionsprogrammer. For hvis der er risiko for, at en direktør vil drive banken ud fra et kortsigtet ønske om at banke kurserne<br />
i vejret for egen vindings skyld, så må samme risiko jo være til stede for bestyrelser med aktieoptioner. Et andet helt centralt<br />
problem er bestyrelsernes kompetencer eller mangel på samme. Alt for mange bestyrelser har ikke den viden, der er nødvendig<br />
for at kunne vurdere, om virksomheden drives fornuftigt. Sammensætningen af bestyrelsen skal matche virksomheden.<br />
I <strong>Finansforbundet</strong> har vi længe uddannet de medarbejdervalgte repræsentanter i bestyrelserne. Et sådant tilbud om uddannelse<br />
findes bare ikke for aktionærvalgte bestyrelsesmedlemmer – i hvert fald ikke i sektorens regi. Behovet for uddannelse er typisk<br />
ekstra stort i de virksomheder, der er vokset meget, eller som har flyttet sig strategimæssigt, uden at bestyrelsen er ændret og<br />
fulgt med udviklingen.<br />
<strong>Finansforbundet</strong> har allerede inviteret Finansrådet til at deltage i en fælles opbygning af en sådan uddannelse, og de er positive.<br />
Så sektoren kan forhåbentlig i nær fremtid levere et uddannelsestilbud til både medarbejdervalgte og aktionærvalgte bestyrelsesmedlemmer.<br />
Finans februar 2009 7
nyheder<br />
Foto. Scanpix<br />
Kreditpakken er<br />
fornuftigt håndværk<br />
Overordnet er kreditpakken et passende redskab til at genoprette og sikre et sundt dansk lånemarked,<br />
men Folketinget bør ikke blande sig i lønfastsættelsen for direktører, mener <strong>Finansforbundet</strong><br />
Økonomi- og erhvervsminister Lene Espersen var i fokus<br />
ved offentliggørelsen af kreditpakken.<br />
Udspillet til en kreditpakke, som et bredt politisk<br />
spekter lagde frem søndag den 19. januar, er generelt<br />
blevet positivt modtaget af finanssektoren.<br />
<strong>Finansforbundet</strong> er også overordnet set glad for<br />
pakken, der er sat i verden for samfundets skyld.<br />
”Modellen for pakken er grundlæggende rigtigt<br />
skruet sammen og ligner også i høj grad vores eget<br />
udspil. Det er især positivt, at der skal udarbejdes<br />
halvårlige redegørelser for udviklingen i kreditmulighederne,<br />
så der kan holdes øje med og følges op<br />
på, om tiltagene virker efter hensigten“, siger<br />
<strong>Finansforbundet</strong>s formand, Allan Bang.<br />
Lov om statsligt kapitalindskud i kreditinstitutter og<br />
lov om ændring af lov om finansiel stabilitet, som<br />
kreditpakken hedder på juristsprog, ventes forhandlet<br />
færdig og vedtaget af Folketinget i februar./ CJO<br />
Læs også side 7, side 24-25 og side 39<br />
Hovedpunkter i kreditpakken<br />
› Der vil blive tilført banker op til 75 milliarder<br />
kroner og realkreditinstitutter op til 25 milliarder<br />
kroner i form af lån fra staten.<br />
› Det statslige tilskud er et lån, der skal forrentes<br />
og tilbagebetales. Staten skal have et afkast,<br />
der svarer til den risiko, staten får ved at stille<br />
kapital til rådighed. Renten bliver i gennemsnit<br />
10 procent årligt.<br />
› Den rente, bankerne betaler, vil være forskellig.<br />
Renten vil blive fastsat individuelt for hvert<br />
penge- og realkreditinstitut. Rentesatsen afspejler<br />
risikoen for staten ved udlånet.<br />
› Banker og realkreditinstitutter skal fremover<br />
offentliggøre deres individuelle solvensbehov.<br />
Alle solvente pengeinstitutter kan søge om at<br />
låne penge. Man kan søge om lån frem til<br />
den 20. juni 2009.<br />
› Direktionslønninger begrænses. Skal staten<br />
stille kapital til rådighed, må penge- eller realkreditinstituttet<br />
ikke fradrage mere end halvdelen<br />
af den enkelte direktørløn.<br />
› Penge- og realkreditinstitutter kan efter tre år<br />
indfri det statslige kapitalindskud.<br />
8 Finans februar 2009
nyheder<br />
De positive elementer<br />
ifølge <strong>Finansforbundet</strong><br />
› Kreditpakken er en anerkendelse af, at sektoren løser en væsentlig<br />
opgave i samfundsøkonomien. Kreditpakken giver grundlag for vækst<br />
og beskæftigelse.<br />
› De 100 milliarder er tilgængelige for alle penge- og realkreditinstitutter.<br />
› Der er tale om lån på forretningsmæssige vilkår og ikke tilskud.<br />
› Individuel rentefastsættelse for det enkelte pengeinstitut.<br />
› 3-årig overgangsordning for aftalen om sikring af finansiel stabilitet<br />
(også realkredit).<br />
› Forbud mod lånefinansieret salg af egne aktier og garantbeviser.<br />
Fokus på, om virksomheden oplyser fyldestgørende i forbindelse med<br />
salg af egne aktier.<br />
› Generalforsamling skal forholde sig til direktionens aflønning. Det er<br />
selvfølgelig altid svært at føre ”lønforhandling“ på en generalforsamling,<br />
men der vil være en god synlighed i bestyrelsens begrundelse.<br />
› Styrkelse af Finanstilsynet.<br />
› Anvendelse af hybrid kernekapital som instrument.<br />
› Private investorer (for eksempel ATP) kan deltage. Til det forventede<br />
afkast kan det blive en attraktiv mulighed.<br />
› Offentlig redegørelse for udlånspolitik og -udvikling.<br />
› Forbud mod aktieoptions- og tilbagekøbsprogrammer frem til<br />
1. oktober 2010.<br />
› Styrkelse af Forbrugerombudsmandens muligheder for at indgå i<br />
konkrete sager.<br />
› Stemmeretsbegrænsninger ophæves, såfremt staten vil skulle konvertere<br />
hybrid kernekapital til aktier, hvis virksomheden kommer i<br />
vanskeligheder.<br />
De negative elementer<br />
ifølge <strong>Finansforbundet</strong><br />
› Forbud mod udbyttebetaling<br />
Umiddelbart er det ikke rimeligt, at en del af den ansvarlige kapital – aktierne<br />
– ikke må få afkast, mens staten som kapitalindskyder kan tage en høj rente<br />
(9-12 procent) af lånet. I stedet for et absolut forbud mod udbyttebetaling<br />
bør man stille kvalificerede krav for udbyttebetaling. Det vil dels kunne<br />
tiltrække aktionærer og dermed styrke de enkelte penge- og real-kreditinstitutter,<br />
og dels vil det give en større konkurrencemæssig ligestilling mellem<br />
penge- og realkreditinstitutter, som indgå i koncern med et udenlandsk<br />
moderselskab og andre penge- og realkreditinstitutter.<br />
› Skatteincitamentet omkring direktørernes løn<br />
Fastsættelsen af lønnen sker i forhold til ansvar og kompetencer, så der er<br />
ikke noget løndæmpende element i denne paragraf. Det er alene et spørgsmål<br />
om omkostningen for virksomheden. Det virker som en ”misundelses-afgift“<br />
– eller en leflen for folkestemningen.<br />
› Generelt krav om, at variable løndele ikke må overstige 50 procent af<br />
grundlønnen<br />
Det er en uhørt indblanding af forholdet mellem ejer og ledelse. Hvis en<br />
direktør har gjort det godt et enkelt år, skal bestyrelsen kunne honorere<br />
dette med en éngangbonus – som generalforsamlingen jævnfør forslaget<br />
skal forholde sig til.<br />
› Manglende vilkår for bestyrelser<br />
Man har i løn- og honorarspørgsmålet alene forholdt sig til den daglige ledelse,<br />
men undladt at gå ind i vilkårene for bestyrelserne. For eksempel ville<br />
det være naturligt med forbud mod optionsprogrammer til bestyrelsen –<br />
eller tilsvarende direktionen – og vurdering af honorarstørrelse på generalforsamling.<br />
› Man har ikke genåbnet bankpakke I<br />
I realiteten er flere institutter stadig i en situation, hvor de må have fokus<br />
på balanceslankning.<br />
› Offentliggørelse af individuel solvens<br />
Det kan virke destabiliserende i de tilfælde, hvor en virksomhed har et<br />
større solvenskrav – der jo ikke nødvendigvis betyder, at virksomheden har<br />
problemer. En virksomhed, der har krav på for eksempel 10 procent, kunne<br />
jo ligge på 14 procent.<br />
› Manglende international koordinering<br />
De mange bankpakker og samfundspakker i forskellige europæiske lande<br />
strider mod principperne for reguleringen af det indre marked. Dermed er<br />
den finansielle sektor blevet underkastet forskellige regler i de forskellige<br />
lande.<br />
Finans februar 2009 9
nyheder<br />
Stor interesse for job i<br />
Roskilde Bank<br />
Bankmedarbejdere flokkes om at være med til at afvikle Roskilde Bank.<br />
15. januar var der frist for at søge job som erhvervs-, kredit- og<br />
privatkunderådgiver i afviklingsselskabet. Og interessen har været<br />
stor. Roskilde Bank har modtaget 97 ansøgninger til de 30 ledige<br />
jobs, som er tidsbegrænset for en periode mellem et og tre år.<br />
I jobannoncen appellerede banken til erfarne bankfolk, idet det<br />
fremgik, at banken havde en ”velvillig indstilling overfor ansøgere, der<br />
ønsker at slutte karrieren af“. Og denne opfordring synes at have virket.<br />
Størstedelen af ansøgerne har rundet de 50 år. Hele 90 procent<br />
af ansøgerne er mænd. Nogle af de 30 nye medarbejdere er allerede<br />
begyndt i Roskilde Bank, resten begynder snarest muligt./BV<br />
Læs også side 26-29<br />
Professor: Stop hemmelige lønninger<br />
På de færreste arbejdspladser taler man åbent med sine kolleger<br />
om, hvad man får i løn. Og for ledelsen er det tilsyneladende mest<br />
bekvemt, at medarbejderne ikke ved, hvad kollegerne får. Men det<br />
forstår Henrik Holt Larsen, professor i Human Ressource Management<br />
på Copenhagen Business School, ikke.<br />
”Det er grotesk, at mange virksomheder i princippet har hemmelige<br />
lønninger, hvis de samtidig tror på, at løn er en motivationsfaktor.<br />
For mig at se er det ulogisk at holde det hemmeligt“, siger han til<br />
magasinet Lederne. Han vurderer, at der vil være større fordele ved at<br />
have åbenhed om lønnen. Ikke mindst fordi man ville kunne bruge det<br />
som styringsværktøj og målestok:<br />
”Hvis man konstaterer, at ens kollega får mere i løn end én selv, vil<br />
man få mulighed for at gå mere målrettet efter at ændre sin arbejdsindsats<br />
eller udvikle netop de egenskaber, der synes at være forbundet<br />
med høj løn. Og det ville være en mere effektiv måde at håndtere lønspørgsmålet<br />
på, mener Henrik Holt Larsen ifølge magasinet Lederne.<br />
Medlemsrekord i <strong>Finansforbundet</strong><br />
Finansansatte fortsætter med at strømme til fagforeningen. I løbet af<br />
2008 er <strong>Finansforbundet</strong>s medlemstal steget med 1.458, så man ved<br />
årsskiftet havde 54.668 medlemmer. Det er det højeste medlemstal i<br />
fagforeningens 17-årige historie.<br />
Siden 1. juli 2004, hvor medlemstallet var 49.136, er det kun gået<br />
en vej: Frem. Og på 4 ½ år har <strong>Finansforbundet</strong> fået 11 procent flere<br />
medlemmer.<br />
”Det er meget tilfredsstillende, at vi, i en tid hvor nogle har dømt<br />
fag bevægelsen ude, kan præstere en kontinuerlig medlemsfremgang.<br />
Det betyder, at vi står rigtig stærkt i forhold til arbejdsgiverne med<br />
den op bakning, vi har i finanssektoren“, siger Michael Budolfsen, næstformand<br />
i <strong>Finansforbundet</strong>.<br />
Dykker man ned i medlemstallene, fremgår det, at 3.462 personer<br />
meldte sig ind i <strong>Finansforbundet</strong> i 2008, mens 2.004 ophørte med<br />
at være medlemmer. Knap 2.000 af nyindmeldelser skete i første halvår<br />
af 2008, inden finanskrisen for alvor blev synlig i Danmark.<br />
10 Finans februar 2009
To banker<br />
hædret for<br />
god ledelse<br />
<strong>Finansforbundet</strong> har aktivt taget del i udarbejdelsen<br />
af Den Danske Ledelseskanon<br />
Inden for kulturområdet er der de senere år udarbejdet danske kanoner<br />
for blandt andet musik, film, scenekunst og arkitektur. Og nu eksisterer<br />
der også en kanon for danske ledelsesbedrifter i perioden 1945-<br />
2005.<br />
Det har Mandag Morgen og en partnerkreds, som blandt andet<br />
tæller Finans forbundet, sørget for.<br />
”Vi er med i projektet, fordi vi er optaget af god ledelse, og faktisk<br />
har vi altid beskæftiget os med ledelse. Måske er det lidt utraditionelt,<br />
at vi som fagforening er med i Den Danske Ledelseskanon, men man<br />
skal huske på, at vi har 4.000 medlemmer, som er ledere“, siger Michael<br />
Budolfsen, næstformand i <strong>Finansforbundet</strong>.<br />
Et kanonudvalg bestående af de fem professorer Majken Schultz,<br />
Per Jenster, Steen Hildebrandt, Kurt Klaudi Klausen og Per Nikolaj Bukh<br />
har udvalgt de bedrifter, der skal med i Den Danske Ledelseskanon.<br />
Ifølge kanonudvalget er en ledelsesbedrift ikke enkeltpersoner og<br />
virksomheder, men i stedet tendenser, tænkning, værdier og holdning<br />
fortalt gennem konkrete cases.<br />
I forbindelse med to af de 12 fremhævede ledelsesbedrifter, som<br />
blev offentliggjort 12. januar, nævnes banker.<br />
Danske Banks anvendelse af én it-platform og én organisation til at<br />
understøtte de mange brands i organisationen fremhæves som en case<br />
til ledelsesbedriften ”Konceptudvikling i stor skala“, hvor der refereres<br />
til bankens aggressive opkøbsstrategi i 1990’erne og begyndelsen af<br />
det nye årtusind, som har kunnet gennemføres uden at øge omkostningerne<br />
i samme takt.<br />
Og Spar Nord fremhæves som case under ledelsesbedriften<br />
”Forretningsorienteret, værdibaseret ledelse”, idet man som den første<br />
virksomhed i Danmark i 1990 offentliggjorde et etisk regnskab. På<br />
det tidspunkt hed banken Sparekassen Nordjylland, og regnskabet, der<br />
blev til i samarbejde med to professorer fra Handelshøjskolen i København,<br />
havde til formål at koble virksomhedens værdier til forretningen.<br />
Han er glad for, at to banker er blandt de virksomheder, som hædres<br />
for god ledelse.<br />
”Mange har en tilbøjelighed til at opfatte banker som en ensartet<br />
størrelse, men eksemplerne med Danske Bank og Spar Nord i ledelseskanonen<br />
her illustrerer glimrende den spændvidde, som finanssektoren har.<br />
Danske Bank hædres for sin tekniske professionalisme, sin rationalitet,<br />
kan man sige. Mens Spar Nords indførelse af etisk regnskab sidst i<br />
1980’erne er udtryk for værditænkning”, siger Michael Budolfsen./CJO<br />
Det er altid svært at sige "NEJ"<br />
– NYT KURSUS FRA FINANSRÅDET OG FINANSFORBUNDET<br />
I en periode med skærpede krav til kreditgivningen og øget<br />
konkurrence bankerne imellem, vil du som rådgiver eller servicemedarbejder<br />
oftere komme ud for at skulle give afslag på kreditansøgninger<br />
eller at skulle forhandle ind- og udlånsrenten.<br />
Interessekonflikten mellem bank og kunde øger risikoen for, at<br />
samtalen resulterer i en dårlig oplevelse for kunden og dermed<br />
dårlig omtale, eller at banken mister kunden.<br />
Finansrådet og <strong>Finansforbundet</strong> udbyder derfor kurset "Forhandlinger<br />
i kundesamtalen" den 28. - 29. april 2009. På kurset trænes<br />
du i at give afslag og håndtere potentielle interessekonflikter<br />
med kunder. Jo bedre forberedt du er, desto større er chancen<br />
for succes.<br />
Tilmelding senest den 1. april 2009 til Finansrådet via din<br />
HR-afdeling eller på mail til lth@finansraadet.dk (oplys: navn,<br />
cpr.nr. og fuld arbejdsadresse)<br />
Har du spørgsmål eller har du brug for rådgivning, så kontakt<br />
uddannelseskonsulent Lars Truelsegaard på telefon 3370 1131.<br />
Du finder yderligere information på: www.finansraadet.dk/kurser<br />
Læs mere på ledelseskanon.dk<br />
Finans februar 2009 11
nyhed<br />
Lær at håndtere<br />
truende kunder<br />
Finansrådet og <strong>Finansforbundet</strong> udbyder sammen et kursus, hvor bankrådgiverne blandt andet skal<br />
lære at give et afslag til kunden og forhandle rente og samtidig bevare det gode kundeforhold<br />
Modelfoto: Territorium<br />
Tonen i kundesamtalen mellem en kunde og<br />
en bankrådgiver har ændret sig. Som det<br />
fremgik af seneste nummer af Finans, oplever<br />
medarbejdere i Danske Bank et stigende antal<br />
trusler fra kunder. Skærpede krav til kreditgivning<br />
og øget konkurrence bankerne imellem<br />
stiller også højere krav til bankråd giverne<br />
og gør det til en udfordring at bevare den<br />
gode stemning i kundesamtalen. Især når man<br />
giver kunden et afslag. Derfor udbyder Finansrådet<br />
og <strong>Finansforbundet</strong> nu et helt nyt kursus<br />
i at håndtere afslag på kreditansøgninger<br />
samt forhandle ind- og udlånsrenten med<br />
kunden og samtidig bevare et godt kundeforhold.<br />
Kurset ”Forhandlinger i kundesamtalen“<br />
hen vender sig til kunderådgivere og andre<br />
med behov for forhandlingskompetencer i<br />
forbindelse med kundemødet. Udgangspunktet<br />
for kurset er, at det er lige så god rådgivning<br />
at sige nej til kunden.<br />
”Kurset handler om at forstå kunderne og<br />
om at give dem et afslag med udgangspunkt<br />
i deres økonomi og fremtid, uden at kunden<br />
føler det som et personligt angreb. Og det kan<br />
godt være svært. For ofte knuser bankrådgivere<br />
kundens drøm om at få en ny bil eller<br />
drømmehuset, men et nej er også god rådgivning.<br />
Det handler om at levere budskabet på<br />
en måde, så kunderne selv kan se, at afslaget<br />
er bedst for dem“, siger uddannelseskonsulent<br />
Lars Truelsegaard fra Finansrådet.<br />
Ud over at give kursusdeltagerne et indblik<br />
i forhandlingsteknik er intentionen med kurset<br />
også at gøre rådgiverne i stand til at tackle<br />
de følelsesmæssige reaktioner, der kan komme<br />
i en svær forhandling.<br />
”Kurset klæder bankmedarbejderne på til<br />
at tage konflikter i opløbet og undgå, at kunderne<br />
føler sig misforstået og handler aggressivt.<br />
Vi vil gerne undgå situationer, hvor man<br />
kommer ud i, at kunden bliver så utilfreds, at<br />
han eller hun tyer til fysiske handlinger eller<br />
verbale overfald“, siger han.<br />
Kurset ”Forhandlinger i kundesamtalen“<br />
kører over to dage den 28.-29. april i <strong>Finansforbundet</strong><br />
i København. Du kan læse mere om<br />
det på finansforbundet.dk under kurser & karriere.<br />
Seneste tilmelding er 1. april. /BV<br />
bankkunder får ret i klagesager<br />
Det kan betale sig at klage over banken. I<br />
hvert fald hvis man går til Pengeinstitutankenævnet.<br />
I over halvdelen af de sager, der bliver<br />
indbragt for nævnet, får klageren et økonomisk<br />
udbytte.<br />
I 2007 var det hele 61,7 procent af de<br />
300 indbragte sager, hvor kunden fik gevinst.<br />
Derudover var der 49 sager, der blev afvist.<br />
Typisk fordi sagerne ikke hørte under nævnet,<br />
eller en afgørelse krævede en bevisførelse.<br />
I næsten en af tre sager er klagen nok til at få<br />
banken til at indrømme dens fejl.<br />
”Bankerne vurderer sagerne, og når de kan<br />
se, at de vil tabe, så indgår de et forlig i stedet<br />
for at spilde parternes tid”, siger Henrik Davidsen,<br />
der er sekretariatschef og daglig leder<br />
af Pengeinstitutankenævnet.<br />
Det er dog kun i omkring 40 procent af sagerne,<br />
at kunderne får opfyldt hele deres krav.<br />
Resten af ”vindersagerne” er kun delvise sejre.<br />
I 2008 steg antallet af klager med næsten<br />
70 procent. Hele 569 klager landede på nævnets<br />
bord.<br />
”Det er finanskrisen, der giver flere klager.<br />
Når konjunkturerne går ned, så går antallet af<br />
klager op”, siger Henrik Davidsen.<br />
Men det betyder også, at andelen af sager,<br />
hvor kunderne får ret, går ned. Der er nemlig<br />
en markant stigning i antallet af klager over<br />
investeringsrådgivning. I disse sager er det<br />
sjældnere, at kunderne får ret, men de endelige<br />
tal for 2008 er endnu ikke udregnet./JSI<br />
12 Finans februar 2009
Langsigtet investering<br />
i en kortsigtet verden<br />
Investering handler om at vurdere risiko og afkast. Men når kurserne svinger,<br />
som de gør lige nu, handler det også om at have is i maven og tænke fremad.<br />
Det handler om at tænke langsigtet.<br />
I Sparinvest ved vi, at de gode langsigtede afkast skabes ved at investere med<br />
omtanke og fastholde fokus. Derfor satser vi aldrig på døgnfluer eller går efter<br />
hurtige og risikofyldte gevinster. Vi fastholder vores langsigtede perspektiv, og vi<br />
vurderer altid nøje forholdet mellem risiko og afkast, inden vi investerer – uanset<br />
om markedet bevæger sig op eller ned.<br />
Nogle kalder det kedeligt eller konservativt. I Sparinvest kalder vi det investering<br />
med omtanke.<br />
sparinvest.dk
14 Finans februar 2009
imagepleje<br />
”Vi indgår fortrolige forlig, fordi det kan give medlemmet et<br />
bedre resultat. Samtidig er det hurtigere og langt mindre<br />
opslidende, end hvis vi skulle have været gennem en retssag“.<br />
Kent Petersen, næstformand i <strong>Finansforbundet</strong><br />
Diskretion belønnes<br />
Når pengeinstitutterne klumrer i det, gemmer de det for offentligheden.<br />
Alene i sidste halvdel af 2008 har man indgået en snes fortrolige forlig,<br />
hvor man har udbetalt omkring 5,5 millioner kroner til medlemmer af<br />
<strong>Finansforbundet</strong>. Klogt med fortrolighed, mener kommunikationseksperter<br />
Af Jens Sillesen jsi@finansforbundet.dk<br />
Illustration: Mikkel Henssel<br />
Fyring af højgravide kvinder, manglende bonusudbetalinger<br />
eller lange fingre i kassen. Det er ikke noget, der traditionelt<br />
forbindes med finanssektoren, men det er der en årsag til.<br />
Bankerne går langt for at sikre deres image i offentligheden.<br />
Derfor indgår pengeinstitutterne fortrolige forlig om deres<br />
og de ansattes bommerter.<br />
Hos <strong>Finansforbundet</strong> har der i andet halvår 2008 væ -<br />
ret omkring 20 fortrolige forlig, hvor der i alt er blevet ud -<br />
betalt omkring 5,5 millioner kroner til medlemmer af forbundet.<br />
Tilsvarende var der kun et enkelt fortroligt forlig i<br />
første halvår af 2008. Men derudover er der et ukendt<br />
antal sager, der bliver ordnet direkte mellem de ansatte og<br />
bankerne.<br />
”De mange fortrolige forlig kommer blandt andet som<br />
følge af, at finanskrisen har fået pengeinstitutternes ledelser<br />
til at indlede store prikkerunder“, siger næstformand i<br />
<strong>Finansforbundet</strong> Kent Petersen.<br />
Det er nemlig især i forbindelse med fyringer, bankerne<br />
begår fodfejl i større og mindre grad. For eksempel overtrædelser<br />
af overenskomster og manglende bonusudbetalinger til<br />
de ansatte, der er på vej ud af døren. Og antallet af opsigelser<br />
i finanssektoren er eksploderet på det seneste. Alene i<br />
de sidste tre måneder af 2008 blev der fyret næsten 600 i<br />
finanssektoren. Den udvikling er fortsat i begyndelsen af<br />
2009, og derfor forventer <strong>Finansforbundet</strong>, at de vil indgå<br />
flere fortrolige forlig i 2009.<br />
Kent Petersen har dog ingen problemer med, at de indgår<br />
disse forlig, der pudser glorien på finanssektoren.<br />
”Vi indgår fortrolige forlig, fordi det kan give medlemmet et<br />
bedre resultat. Samtidig er det hurtigere og langt mindre<br />
➼<br />
Finans februar 2009 15
imagepleje<br />
”Internt ved folk godt, hvad der sker.<br />
Men i finanssektoren er der en tradition<br />
for, at diskretion er en æressag. Derfor<br />
er tavshed det bedste for bankerne“,<br />
Henrik Byager, kommunikationsekspert<br />
➼<br />
opslidende, end hvis vi skulle have været gennem en retssag.<br />
Der kan også være sager, hvor vores medlemmer har lavet en<br />
dum fejl, og så er det en værdi, at de ikke bliver hængt ud<br />
offentligt“, siger Kent Petersen.<br />
God bankstrategi<br />
Kommunikationseksperten Henrik Byager mener, at det er en<br />
fornuftig strategi, bankerne lægger, når de søger at udrede fejl<br />
i skyggerne. Specielt set i lyset af finanskrisen. Den har gjort,<br />
at medierne er langt mere kritiske over for finanssektoren,<br />
end den har været før. Henrik Byager mener, at specielt optionsprogrammerne<br />
til bankernes ledelser har spidset pennen<br />
hos journalisterne. Men også fra andre sider er tonen ændret.<br />
”Helle Thorning omtaler branchen som arrogant og grådig.<br />
Sådan har en branche ikke været omtalt i årtier. Det er jo<br />
næsten, som det er dyretransporter“, siger Henrik Byager.<br />
Derfor er det særligt vigtigt for pengeinstitutterne at have<br />
styr på situationen. Bankerne er ekstra sårbare i en situation,<br />
hvor der er bankpakker og samfundspakker i luften, hvor politikerne<br />
kan blive påvirket af oppustede historier i medierne.<br />
”Skal bankerne begå sig, er de nødt til at have et 360<br />
graders imageberedskab. De kan ikke vide, hvilken flanke de<br />
bliver angrebet på“, siger Henrik Byager.<br />
Esben Høstager, der er seniorpartner hos kommunikationsbureauet<br />
Jøp, Ove og Myrthu, er enig i behovet for en<br />
professionel tilgang til pengeinstitutternes image.<br />
”Ledelserne har haft medvind en årrække, men nu er det<br />
en anden verden. Tingene er anderledes på direktionsgangen.<br />
Nu er der også bøvl og problemer”, fortæller Esben Høstager.<br />
Han mener ikke, at bankerne har noget alternativ til at<br />
indgå de fortrolige forlig. Selv de gode historier bliver vendt<br />
og drejet af pressen og er svære at søsætte. Hvorfor kommer<br />
de med den historie nu? Skjuler de noget?<br />
”Der er banker, der har haft en noget selvfed holdning til<br />
deres kommunikation. Men det er nu, at fårene bliver skilt fra<br />
bukkene“, siger Esben Høstager.<br />
Rygter og myter<br />
Selvom forligene er fortrolige, så slipper detaljerne alligevel<br />
ofte ud. Ikke i medierne, men i bankerne.<br />
”Internt ved folk godt, hvad der sker. Men i finanssektoren<br />
er der en tradition for, at diskretion er en æressag. Derfor<br />
er tavshed det bedste for bankerne“, siger Henrik Byager.<br />
Helt tavse er de bankansatte ikke, og et fasttømret rygte<br />
i folkemunde er, at bankansatte ikke bliver politianmeldt,<br />
hvis de stjæler fra kassen.<br />
Men i hvert fald ikke alle sager ordnes internt. I begyndelsen<br />
af januar kom det frem, at en ansat i investerings -<br />
banken Carnegie var sigtet for svindel for 17 millioner kroner.<br />
Direktør Peter Hansen var åben om det i forhold til pressen<br />
og udtrykte, at han var rystet over den ansattes handlinger.<br />
Det mener Esben Høstager var en klog strategi.<br />
”Bankerne må lave en vurdering af, om de kan holde sagerne<br />
hemmelige. Det er lettere selv at italesætte en hændelse<br />
frem for at blive afsløret på et senere tidspunkt“, siger Esben<br />
Høstager.<br />
Han mener, at myterne kan gå i selvsving, og der kan<br />
komme et tidspunkt, hvor bankerne bliver nødt til at kommentere<br />
dem, men han advarer bankerne mod at tro, at en<br />
åben strategi er løsningen.<br />
”Det drejer sig om mennesker, og det kræver en vis fortrolighed.<br />
Hvis de åbner op, hvornår skal de så sige stop?<br />
Det er mere bekvemt med fortroligheden“, siger Esben<br />
Høst ager. n<br />
16 Finans februar 2009
Hvad med en tv-reklame<br />
for Bankpension?<br />
Der er to grunde til, at du ikke ser tv-reklamer for Bankpension.<br />
For det første synes de fleste, at pensionsreklamer er mere kedelige end at se<br />
maling tørre. Og for det andet koster selv kedelige reklamer penge.<br />
Derfor sparer vi på reklamebudgettet. Så vi stadig kan holde en af branchens<br />
laveste omkostningsprocenter.<br />
Det giver flere penge til vores medlemmers pension. Og det er i virkeligheden<br />
sjovere end en tv-reklame.<br />
Vi tager os af det kedelige, så din pension bliver sjovere
Performance<br />
18 Finans februar 2009
Kunderne<br />
bedømmer dig på tøjet<br />
Du kan godt tale dig ind på en ny kunde, men i første omgang afgør dit<br />
ydre, om kunden opfatter dig som kompetent. Du behøver ikke at klæde<br />
dig traditionelt og kedeligt af den grund. Tværtimod, mener stylist<br />
Af Henrik Stanek, freelancejournalist<br />
Tænker du over, hvad du vil udstråle over for kunderne,<br />
når du klæder dig på om morgenen? Eller<br />
tager du bare det tøj på, der hænger forrest i klædeskabet?<br />
Det er ikke nok, at du er en dygtig rådgiver. Hvis<br />
du med dit ydre viser, at du har overblik og styr på<br />
tingene, vinder du på få sekunder kundens tillid.<br />
”Tøj betyder rigtig meget for vores image. Vi kan<br />
bruge det til at signalere, hvem vi er. Det ligger for<br />
eksempel i os, at et jakkesæt skaber autoritet, troværdighed<br />
og succes. Tænk bare på en velklædt<br />
mand, der har glemt sin pung. Han kan let låne til en<br />
parkeringsbillet, mens vi straks tror, at den usoignerede<br />
drikker pengene op”, siger Susanne Thrane.<br />
Hun driver Typestyling i Ry, hvor hun som<br />
beklædningsdesigner og stylist hjælper folk med at<br />
finde en tøjstil, der eksempelvis passer til deres<br />
faglige kompetencer.<br />
”Slipset er også en autoritær ting. Hvis vi ser et<br />
pænt bundet slips, tænker vi straks, at manden har<br />
tjek på tingene. Ure betyder også meget for mænd.<br />
De kan både signalere sex, stil og status”, siger<br />
Susanne Thrane.<br />
En rullekrave sender et signal om lukkethed,<br />
mens en V-krave viser, at du er åben. På samme<br />
måde illustrerer en åbenstående jakke, at du er<br />
imødekommende.<br />
”Jo mere hud du viser, desto mere åben virker<br />
du. Men kvinder skal passe på, at mænd ikke kommer<br />
til at tænke for meget i sex. Det er Lene Espersen<br />
et godt eksempel på. Da hun begyndte som<br />
justitsminister, var hun så nedringet, at hendes<br />
kavalergang hele tiden blev kommenteret”, siger<br />
Susanne Thrane.<br />
I stedet kan kvinder fastholde det feminine med<br />
en tækkelig nederdel eller kjole.<br />
”Moden skal nok sørge for noget til at understrege<br />
det feminine med. Lige nu er det pufærmer<br />
og puf i silhuet”, siger Susanne Thrane.<br />
Brug tøjet bevidst<br />
Hvis du er en type med meget gang i, kan du tone<br />
dig ned med afdæmpede farver. Omvendt nytter<br />
det ikke, at du klæder dig i tøj, som får dig til at<br />
falde i et med væggen, hvis du mangler gennemslagskraft.<br />
Men igen – vær bevidst om dit valg, råder<br />
Susanne Thrane.<br />
”En af mine kunder fortalte, at hun havde været<br />
til møde i banken, hvor den kvindelige rådgiver sad<br />
ved skrivebordet med en stor Mickey Mouse på<br />
blusen. Min kunde var meget i tvivl om, om hun<br />
kunne overlade det til rådgiveren at varetage hendes<br />
interesser”.<br />
Du skal dog passe på, at du ikke bliver for velklædt.<br />
”Det gør ikke noget, at dit tøj giver dig en høj<br />
status, hvis du skal rådgive folk, for de må gerne<br />
tænke, at du har tjek på tingene. Men hvis du gerne<br />
vil optræde ligeværdigt med dine kunder, skal du<br />
passe på med at blive for fin”, siger Susanne<br />
Thrane.<br />
Danskere er ikke dresset nær så meget op som i<br />
mange andre lande, fordi vi intellektuelt ikke tillægger<br />
det så stor betydning, om folk har jakke på eller<br />
ej. Men det skal man ikke lade sig snyde af.<br />
”Vi læser hinanden med vores følelser. Det er ren<br />
overlevelse fra tidernes morgen, da vi var nødt til at<br />
være på vagt, når vi mødte fremmede: Er han<br />
fjendtligsindet, eller kan vi slappe af? Det sidder<br />
dybt i os”, siger Susanne Thrane, der mener, at<br />
ansatte i pengeinstitutter ligner hinanden.<br />
”Mennesket er et flokdyr, så vi er afhængige af<br />
de andres accept. At blive accepteret er det bedste,<br />
vi ved, og det opnår vi blandt andet ved at gå klædt<br />
som dem, vi færdes sammen med. Vi lever ganske<br />
vist i en individuel tidsalder, men vi nøjes med at<br />
vise vores individualitet med et ur fra Schweiz eller<br />
et armbånd fra ferien på Malta”, siger Susanne<br />
Thrane.<br />
Skru op for blusset<br />
Hvis bankrådgivere har tid nok, kan de vinde kundens<br />
tillid ved at tale sig ind på ham. Især når der er<br />
tale om gentagne møder. Men derfor behøver de<br />
ikke at gå så hamrende kedeligt klædt, som de gør,<br />
mener Susanne Thrane.<br />
”Mænd kan vælge skjorter og slips i friske farver,<br />
gerne så der er kontrast mellem skjorte og<br />
slips. Men det gør de ikke. Deres tøj er uinteressant.<br />
Det gælder også kvindernes. Selv om der findes<br />
mange dygtige designere i Danmark, vælger bankansatte<br />
altid det meget traditionelt sikre”, siger<br />
Susanne Thrane.<br />
Et stykke hen ad vejen forstår hun deres valg.<br />
”Jeg har stylet studieværter på TV AVISEN, og<br />
hvis slipset er for ternet, eller ørenringene dalrer for<br />
meget, hører seerne ikke efter. Fokus skal være på<br />
nyhederne. I banken er det forretningerne, der er i<br />
centrum. Det er trods alt deres pengesager, folk<br />
kommer ind med. Men jeg kunne nu godt ønske mig<br />
af få fingre i nogle bankfolk og få dem til at skrue<br />
lidt op for blusset med gladere farver og sjovere<br />
tøj”, siger Susanne Thrane.<br />
Læs mere på stylist.dk. n<br />
Finans februar 2009 19
Performance<br />
”Kunderne vil aldrig se mig i en storblomstret<br />
kjole. Tilliden skal være der med det samme, så de<br />
må ikke tænke: Hvordan er det dog, hun ser ud?“<br />
Pernille Kragh, formuerådgiver i Nordea<br />
➼<br />
Mit tøj skal<br />
skabe tillid<br />
Pernille Kragh tænker over, hvad hun skal tage på, når hun<br />
rådgiver kunder om, hvordan de bedst plejer deres formuer<br />
Af Henrik Stanek, freelancejournalist<br />
Foto: Ricky Molloy<br />
Når Pernille Kragh står foran sit klædeskab, vælger<br />
hun tøj efter, hvilke opgaver der venter hende i<br />
Nordeas specialistafdeling i København.<br />
”Jeg kan godt tage cowboybukser på, når jeg<br />
skal tilbringe dagen på kontoret. Men aldrig, når jeg<br />
skal til kundemøde. Jeg er høj, så jeg har heller ikke<br />
sko med for meget hæl på. Det tænker jeg over”,<br />
siger Pernille Kragh.<br />
Som formuerådgiver møder hun højst sine kunder<br />
to gange, og hun bruger sit tøj til at sende et<br />
professionelt budskab.<br />
”Bankforretningen skal være i fokus, og derfor<br />
skal mit tøj være neutralt og afdæmpet. Kunderne<br />
vil aldrig se mig i en storblomstret kjole. Tilliden skal<br />
være der med det samme, så de må ikke tænke:<br />
Hvordan er det dog, hun ser ud?”<br />
Pernille Kraghs ”uniform” består af bukser,<br />
skjorte, bluse og måske en jakke, typisk i klassisk<br />
snit og i grå, sorte og hvide nuancer. Det hele<br />
understøttes af diskret makeup.<br />
”Om det er murermesteren eller den administrerende<br />
direktør, så forventer de, at jeg er pænt<br />
klædt. Tit har jeg en investeringsrådgiver med, og<br />
når han sidder i jakke og slips, skal vi matche hinanden”,<br />
siger den 30-årige formuerådgiver.<br />
Pernille Kragh går ikke op i mærkevarer, men<br />
indimellem køber hun tøj af bedre kvalitet, blandt<br />
andet cowboybukser.<br />
Hvad ville der ske, hvis du en dag mødte på<br />
arbejde i joggingbukser og uden makeup?<br />
”Det sker aldrig! Mine kolleger ville tro, jeg var<br />
syg. Det er helt sikkert”, siger Pernille Kragh og tilføjer:<br />
”Jeg bruger nok ikke flere penge på tøj end mine<br />
kvindelige kolleger. Jeg har ikke børn, så måske<br />
bruger jeg lidt mere end nogle kvinder, men ikke i<br />
forhold til mine jævnaldrende”.<br />
Ingen indflydelse på karrieren<br />
Hvor meget tid bruger du på dit udseende?<br />
”Jeg kan sagtens blive færdig på 20 minutter.<br />
Det er mest, når jeg skal til fest, at jeg ikke synes,<br />
jeg har noget at tage på. Når jeg skal på job, har jeg<br />
altid en bluse”.<br />
Hvornår begyndte du at gå op i dit udseende?<br />
”Mine forældre vil sige, at det har jeg altid gjort.<br />
Men jeg er sproglig student, og dengang gik jeg i<br />
islændere og Dr. Martin-støvler, så hvis jeg havde<br />
valgt en anden vej end banken, havde jeg uden tvivl<br />
haft en anderledes tøjstil. Når jeg mødes med mine<br />
gamle veninder direkte efter arbejde, er jeg altid<br />
den fine”.<br />
Har din omhyggelige påklædning haft betydning<br />
for din karriere?<br />
”Nej. Jeg er blevet formuerådgiver, fordi jeg<br />
gjorde det godt som bankrådgiver. Mine ledere har<br />
set på, hvordan jeg performer i forhold til jobbet.<br />
Det har meget at gøre med personlighed, og den<br />
måde jeg taler med folk på. Men selvfølgelig spiller<br />
tøjet en rolle. Mange af mine kunder kunne være<br />
mine forældre, så jeg skal matche dem, og det gør<br />
jeg ikke i meget ungdommeligt tøj”.<br />
Hvilke råd vil du give til andre bankansatte om at<br />
klæde sig?<br />
”Det allervigtigste er, at de tager tøj på, de har<br />
det godt i, så de hviler i sig selv. Men det er også<br />
vigtigt at have øje for kunderne. Kunden skal være i<br />
fokus”, siger Pernille Kragh. n<br />
20 Finans februar 2009
Intet slips<br />
til mig, tak<br />
Selv om Tommy Henriksen har været bankmand i 30 år, har han aldrig ejet<br />
et slips. Til gengæld har kunderne haft chancen for at se ham nøgen<br />
Af Henrik Stanek, freelancejournalist<br />
Foto: Ricky Molloy<br />
Tommy Henriksen har været bankmand i 30 år, men<br />
slips og jakke har aldrig indgået i hans garderobe.<br />
Engang bestod den af bondeskjorter og lædervest.<br />
I dag hænger der kortærmede skjorter på bøjlerne.<br />
”Jeg har aldrig ejet et slips. Jo, jeg havde et par<br />
læderslips med knude på maven, da de var moderne<br />
for mange år siden, men ellers ikke. Hvis jeg vil<br />
klæde mig ud, spiller jeg teater”, siger Tommy Henriksen,<br />
kunderådgiver i DiBa i Fensmark uden for<br />
Næstved.<br />
I dag adskiller han sig ikke væsentligt fra kollegerne.<br />
Det gjorde han, da han begyndte som elev.<br />
Men det anfægtede ikke den unge mand.<br />
”Jeg var lidt ældre end de andre elever, fordi jeg<br />
havde været tre år i militæret. Jeg havde hår til<br />
skuldrene, så i militæret blev jeg beordret til at gå<br />
med hårnet. Men i banken var der aldrig nogen, der<br />
forlangte, at jeg skulle have slips og jakke på, så jeg<br />
lod være. Jeg ville nok ikke ligne en kedelig bankmand”,<br />
siger Tommy Henriksen med smil om<br />
læberne.<br />
Der var dog en grænse. Da han en dag mødte i<br />
T-shirt, blev han kaldt ind på kontoret og fik at vide,<br />
at det var dametøj.<br />
”Jeg blev sur på chefen. I dag kan jeg godt se, at<br />
jeg så lidt for anderledes ud på det tidspunkt, men<br />
jeg skulle vel prøve grænser af”.<br />
Selv om kravet til påklædning siden er slækket,<br />
har den 52-årige rådgiver aldrig gentaget forsøget<br />
med T-shirt.<br />
Kunde: Jeg har set dig nøgen<br />
Tommy Henriksen lægger vægt på at være afslappet,<br />
når han mødes med sine kunder.<br />
”Der er ikke ret mange af dem, der kommer i<br />
jakke og slips, og det er bankens politik, at vi skal<br />
matche kunderne og skabe tillid til dem, så vi kan<br />
snakke frit om deres økonomi. Det går ikke kun på<br />
tøjet. Jeg har altid været god til at tale med kunder<br />
og lave sjov med dem”, siger Tommy Henriksen.<br />
Hvad ville der ske, hvis du en dag mødte i jakke<br />
og slips?<br />
”Mine kunder ville tro, jeg var blevet syg. Det<br />
ville mine kolleger også”, siger Tommy Henriksen.<br />
Han har lige haft en sjov oplevelse med et ægtepar,<br />
han har overtaget fra en tidligere kollega. Konen<br />
kiggede intenst på ham og udbrød pludselig: ”Jeg<br />
har set dig nøgen!”<br />
”For et par år siden spillede vi The Full Monty på<br />
amatørscenen, hvor en flok arbejdsløse stålarbejdere<br />
laver et mande-strip-show for at tjene nogle<br />
penge. Jeg var blandt dem, der smed tøjet i forestillingen”.<br />
Ingen indflydelse på karrieren<br />
Hvilke overvejelser gør du dig, når du skal købe tøj?<br />
”Ikke ret mange. Jeg handler det samme sted, og<br />
de ved, hvad jeg plejer at gå i. Men der skal tages<br />
nye mål en gang imellem”.<br />
Tror du, at du bruger færre penge på tøj end dine<br />
mandlige kolleger?<br />
”Ja. Hvis jeg mangler bukser, køber jeg nye, men der<br />
hænger ikke ti par i klædeskabet. En gang imellem<br />
køber jeg fire-fem skjorter, og de holder et år til<br />
halvandet. Om de er ternede eller stribede, afhænger<br />
af, hvad jeg kan få. Men jeg fik en hat i julegave,<br />
så mine børn siger, at jeg er med på moden”.<br />
Har din manglende interesse for tøj haft betydning<br />
for din karriere?<br />
”Ikke det jeg ved af. Jeg har aldrig søgt ledervejen,<br />
så jeg er næppe gået glip af en stor direktørstilling”.<br />
Hvilke råd vil du give til andre bankansatte om at<br />
klæde sig?<br />
”At de tager det tøj på, de føler sig godt tilpas i,<br />
og som gør, at kunderne kan spejle sig i dem”, siger<br />
Tommy Henriksen. n<br />
”En gang imellem køber jeg fire-fem<br />
skjorter, og de holder et år til halvandet.<br />
Om de er ternede eller stribede,<br />
afhænger af, hvad jeg kan få”.<br />
Finans februar 2009 21
fratrædelse<br />
22 Finans februar 2009
Mariannes<br />
triste dag<br />
Fionia Bank skulle spare 70 medarbejdere væk, så derfor har<br />
Marianne Schødt sagt ja til bankens tilbud om en fratrædelse<br />
Af Carsten Rasmussen cr@finansforbundet.dk<br />
Foto: Stig Stasig<br />
Da de 70 medarbejdere skulle findes, gav<br />
banken alle med arbejdere et tilbud om at<br />
indgå en fratrædelsesaftale. De, der havde<br />
lyst til at gå selv, kunne melde sig inden<br />
mandag den 19. januar klokken 10.<br />
Den 59-årige Marianne Schødt var en af<br />
de medarbejdere, der gik i tænkeboks, om en<br />
fratrædelse nu var noget for hende.<br />
”Tankerne svirrede, fordi jeg bliver 60 til<br />
maj, og jeg har rejsedrømme, som jeg gerne<br />
vil leve ud med min mand, så på den vis fik<br />
jeg en mulighed, fordi banken giver en god<br />
fra trædelsesordning“, siger Marianne Schødt,<br />
der har arbejdet 32 år i banken.<br />
Hun blev ansat som kontorassistent og<br />
kom derefter på sparekasseskolen. De første<br />
år var hun kasserer, så privatkunderådgiver<br />
i rigtig mange år, mens hun de sidste tre år<br />
har lavet produktion for rådgiverne. Hele<br />
vejen igennem har hun arbejdet i Nyborg<br />
og været glad for det:<br />
”Det er en god arbejdsplads med en god<br />
personalepolitik“.<br />
Selv om pressen det sidste års tid har været<br />
hård ved den kriseramte Fionia Bank, har<br />
Marianne Schødt haft en tyrkertro på, at<br />
banken har en fremtid:<br />
”Da aviserne begyndte at skrive dårligt om<br />
banken, følte vi os uretfærdigt behandlet“,<br />
siger Marianne Schødt og ærgrer sig over,<br />
at banken er havnet, hvor den nu er.<br />
”Vi har haft rigtig travlt de senere år, så<br />
når vi faktisk har passet vores job og levet<br />
op til bankens krav, så bliver man selvfølgelig<br />
en lille smule bitter på de mennesker, der har<br />
styret banken ud til kanten. Man bliver frustreret<br />
over de beslutninger, man ikke har<br />
haft indflydelse på, og som gør det svært at<br />
stå over for kunderne“.<br />
Ikke desto mindre er Marianne Schødt en<br />
af de 32, der har sagt ja til en fratrædelsesordning.<br />
Selv om hun er glad for at få mere tid til<br />
sin mand, familie, børnebørn og sine drømme,<br />
er det også lidt trist:<br />
”I afdelingen har jeg nogle rigtig søde<br />
kolleger, som jeg kommer til at savne, fordi<br />
de jo er en del af mit personlige netværk“. n<br />
Finans februar 2009 23
Kreditpakken<br />
Flere muskler til<br />
Finanstilsynet<br />
Finanssektoren kan forvente at blive kigget grundigere efter i sømmene<br />
i de kommende år af Finanstilsynet, der med bankpakken i oktober og<br />
nu kreditpakken både får flere beføjelser og øgede ressourcer<br />
Af Carsten Jørgensen cjo@finansforbundet.dk Foto: Christoffer Regild<br />
”Der er lagt op til, at vi skal tættere på bankerne,<br />
og det vil vi komme“, siger Finanstilsynets<br />
nye direktør Ulrik Nødgaard.<br />
Banker, der ignorerer en henstilling fra Finanstilsynet om, at de har en alt<br />
for høj udlånsvækst, risikerer fremover at blive hængt ud offentligt.<br />
Fra politisk hold har der flere gange i det seneste års tid været rejst<br />
krav om øget åbenhed i Finanstilsynet – særligt i forbindelse med bank-<br />
Trelleborg, Roskilde Bank og EBH Banks kollaps – og ifølge den nyligt<br />
offentliggjorte kreditpakke, som et bredt politisk flertal står bag, skal<br />
re guleringen af finanssektoren styrkes i de kommende år. Og det indbefatter<br />
også mere åbenhed om de banker, der ikke drives forsvarligt.<br />
”Jeg hilser kravet om øget åbenhed velkommen, det vil vi forsøge at<br />
leve op til. På nuværende tidspunkt har vi ikke defineret præcist, hvad der<br />
skal til, for at vi offentliggør oplysninger om et pengeinstitut. Det er vi<br />
i gang med at vurdere. Hvis vores dialog med virksomhederne er god,<br />
kan det vise sig, at meget få bliver hængt ud for ikke at tage vores<br />
risikooplysninger alvorligt. Det er ikke et succeskriterium i sig selv, at der<br />
skal ske mange offentliggørelser - det skulle jo gerne virke præventivt“,<br />
siger Ulrik Nødgaard, som tiltrådte som direktør i Finanstilsynet mandag<br />
den 19. januar – dagen efter aftalen om kreditpakken var indgået.<br />
Tættere på bankerne<br />
Konkret får Finanstilsynet tilført 15 millioner kroner med kreditpakken,<br />
og i forbindelse med bankpakken, der skulle sikre pengeinstitutternes<br />
likviditet, i oktober 2008, fik tilsynet bevilget 10 millioner kroner.<br />
”Vi er i gang med at oprette en særlig enhed med fokus på øget kreditrisiko<br />
og skal nu i gang med at ansætte en række ekstra medarbejdere. Det<br />
bliver helt sikkert en udfordring med at få tilstrækkeligt med kvalificerede<br />
folk, men heldigvis har vi allerede mange rigtig dygtige medarbejdere, som<br />
kan være med til at lære nye op“, forklarer Ulrik Nødgaard og understreger,<br />
24 Finans februar 2009
at Finanstilsynet med kreditpakken også er blevet pålagt flere<br />
tilsynsopgaver.<br />
Blandt andet er det besluttet, at alle bankers og sparekassers<br />
solvensbehov en gang årligt skal gennemgås – undtaget<br />
er dog de allermindste pengeinstitutter.<br />
”Der er lagt op til, at vi skal tættere på bankerne, og det<br />
vil vi komme. Vi har ikke noget ønske om at drive og styre<br />
de enkelte udlån. Vi skal heller ikke sige til en bank, at I må<br />
ikke vokse med mere end x procent, men vi kan komme med<br />
en henstilling om, at den har en meget høj udlånsvækst,<br />
som den bør være opmærksom på at håndtere risikomæssigt.<br />
Og det vil vi kunne kommunikere bredt ud til aktionærer og<br />
kunder“, siger Ulrik Nødgaard, der før direktørjobbet i Finanstil<br />
synet har været finansdirektør og kontorchef i Økonomi- og<br />
Erhvervsministeriet.<br />
Internationalt tilsyn<br />
Finanssektoren er international – det viser den nuværende<br />
finanskrise med al tydelighed – og derfor bør der være et<br />
stærkt internationalt finanstilsyn til at regulere sektoren,<br />
mener flere – heriblandt <strong>Finansforbundet</strong>.<br />
Ulrik Nødgaard er enig i, at der i takt med flere grænseoverskridende<br />
banker og en øget EU-harmonisering af reglerne<br />
for finanssektoren kan være et behov for et stærkt<br />
internationalt finanstilsyn, og han understreger, at der er et<br />
rigtig godt samarbejde mellem Finanstilsynene i de nordiske<br />
lande.<br />
”I sidste ende er det et politisk spørgsmål, om der skal<br />
etableres et overordnet internationalt tilsyn med finanssektoren.<br />
Indtil videre vil vi koncentrere os om at regulere og<br />
overvåge den danske finanssektor så fornuftigt som muligt“.<br />
<strong>Finansforbundet</strong> vil i dialog med Finanstilsynet<br />
<strong>Finansforbundet</strong> er godt tilfreds med, at Finanstilsynet nu får<br />
tilført flere ressourcer.<br />
”Det er meget positivt, men også nødvendigt, at tilsynet<br />
retter fokus mod kreditrisiko og tilstanden af udlånene. Tilbagerapporteringen<br />
– ikke mindst til bestyrelsen – bliver vigtig“,<br />
siger <strong>Finansforbundet</strong>s formand, Allan Bang, der glæder sig til<br />
et godt samarbejde med Finanstilsynets nye direktør.<br />
Et fælles tiltag kunne være lanceringen af et whistleblower-system,<br />
sådan som den internationale sammenslutning<br />
af finansfagforeninger UNI Finance har foreslået. Det går<br />
ud på, at medarbejdere, som får nys om uregelmæssigheder i<br />
deres virksomhed, skal kunne gå til tilsynsmyndighederne<br />
uden at risikere at miste deres job. Desuden vil <strong>Finansforbundet</strong><br />
gerne samarbejde med Finanstilsynet om uddannelse af<br />
de medarbejdervalgte bestyrelsesmedlemmer. n<br />
Bedre sikkerhed og arbejdsmiljø<br />
Mønttæller med indbygget sikringsboks<br />
Sække til sortering<br />
Sikringsboks til sække eller kar<br />
· Mønttælller med rustfrit stålkabinet<br />
· Reduceret støjniveau<br />
· Undgå daglig tømning med sikringsboks<br />
· Separat aflåsning<br />
· Dansk design<br />
CTcoin Penguin<br />
ENKEL<br />
BETJENING<br />
For kunder og<br />
personale<br />
CTcoin Danmark A/S<br />
Odense Tlf. 63 12 75 40 · København Tlf. 36 36 35 35<br />
www.ctcoin.dk · ctcoin@ctcoin.dk
Bank under afvikling<br />
hovedet<br />
Hverdagen er vendt på<br />
Af Berit Villadsen bv@finansforbundet.dk Foto: Jasper Carlberg<br />
For de 248 medarbejdere i Roskilde Bank handler det ikke længere om at sælge bankprodukter,<br />
men om at skille sig af med kunder. Opgaven er at afvikle banken og i sidste ende sig selv,<br />
hvilket de lige skal vænne sig til. Og så fejres det, hvis en konkurrent har handlet stort ind<br />
Det er januar, og der er udsalg. Udenfor hænger Roskilde<br />
Bank-skiltet stadig på bygningen. Der er ingen udsalgsskilte i<br />
vinduerne eller indenfor. En hæveautomat står parkeret i det<br />
ene hjørne. Det ligner ikke en bank under afvikling. Men det er<br />
det heller ikke. Bankmedarbejdernes navneskilte afslører, at vi<br />
befinder os i en Nordea-filial. Den ene af de tre køberbanker,<br />
som den 29. september overtog Roskilde Banks filialnet. En<br />
besked, som vendte op og ned på 49-årige erhvervskundemedarbejder<br />
Karin Kjærgaard Pedersens hverdag i Roskilde<br />
Bank, hvor hun startede som bankelev tilbage i 1977.<br />
”Jeg føler det som et stort tab. Det er næsten som at miste<br />
en del af sin familie og sig selv. Så det er noget, man skal bearbejde.<br />
Og det er også en af årsagerne til, at jeg er her nu og<br />
gerne vil være med til at afvikle banken. Det er min måde at<br />
behandle mit eget tab af banken på. Jeg vil gerne gøre det<br />
færdigt. Og så synes jeg også, jeg har et ansvar over for de<br />
kunder, jeg har siddet med, som jeg gerne vil følge til dørs”,<br />
fortæller Karin Kjærgaard Pedersen, som var en af de 288<br />
medarbejdere, som stod tilbage med resterne i Roskilde Bank,<br />
efter Nordea, Spar Nord og Arbejdernes Landsbank havde<br />
fordelt 19 filialer og knap 300 af Karins kolleger imellem sig.<br />
Det kom som et chok for Karin og hendes kolleger, at banken<br />
var så dårlig, som den var. Siden udgangen af 2004 havde<br />
Karin og hendes kolleger i Team Erhverv løbet meget stærkt i<br />
banken. Selvom de tog overarbejde og fik nye kolleger, blev<br />
det ved udgangen af 2006 mærkbart sværere at følge med<br />
opgaverne og udviklingen i banken, som fra 2006 frem til<br />
oktober 2007 oplevede en kundetilgang på 15.000, der førte<br />
til en stigning i bankens udlån på 10 milliarder kroner til 30<br />
milliarder kroner.<br />
Hverdag under afvikling<br />
Arbejdspresset er aftaget lidt i dag, men der er stadig drøn på<br />
i resterne af Roskilde Bank, som er under afvikling. Karin sidder<br />
stadig i Team Erhverv som erhvervskundemedarbejder, men<br />
hendes hverdag og arbejdet med kunderne er ændret drastisk.<br />
”At gå fra at skulle være servicerende over for kunderne til<br />
at skulle afvikle dem er meget underligt. Man skal lige vænne<br />
sig til det. Det er ikke noget, man lige får ud af kroppen. Tidligere,<br />
når kunderne gik over til konkurrenterne, jublede man<br />
aldrig. Så det er en lidt ambivalent situation. Selv om man godt<br />
ved, det er den vej, man skal gå, har man ikke helt sig selv med<br />
i det”, siger hun.<br />
De første dage efter opkøbet af banken havde hun svært<br />
ved at finde motivationen, men på en eller anden måde kom<br />
hendes kampånd tilbage. Det samme gjorde den ved de fleste<br />
af hendes kolleger, som blev i banken. Der arbejdes engageret<br />
og målrettet for at afvikle banken. Det har også været<br />
55-årige John Vintersbølles oplevelse af arbejdsklimaet og<br />
fællesskabet i banken. Han er udlånt fra Intern Revision i Danske<br />
Bank i et halvt år og arbejder i afviklingsselskabet på femte<br />
måned som kreditkonsulent i Team Særlige Engagementer.<br />
➼<br />
26 Finans februar 2009
Else Strandgaard<br />
Finans februar 2009 27
Bank under afvikling<br />
➼<br />
John kom til banken i september sammen med en tidligere<br />
kollega fra Danske Bank, tre kreditfolk fra Nykredit og en kreditmand<br />
fra Nordea, som siden er blevet fastansat. Fælles for<br />
dem alle er, at de har stor erfaring i at arbejde med kreditter.<br />
Glæden ved formindskelse<br />
Selv har John 37 års bankerfaring på bagen, de sidste 26 år<br />
med kreditgivning. I afviklingsselskabet sidder de udlånte<br />
kreditkonsulenter placeret i Team Særlige Engagementer sammen<br />
med syv yderligere kreditkonsulenter og fire erhvervskundemedarbejdere.<br />
Den yngste er 36 år, og den ældste er<br />
65 år i den 17 mand store afdeling. Afdelingen rummer cirka<br />
80 erhvervsengagementer, som blev vurderet vanskelige at<br />
overdrage til andre pengeinstitutter og derfor på forhånd<br />
blev skilt fra, da Roskilde Bank skulle sælges. John var med fra<br />
starten af afdelingens oprettelse.<br />
”Normalt har man glæde af at se noget, der vokser. Her er<br />
’glæden’ så, at noget bliver mindre. Det er så bare opgaven. Det<br />
er selvfølgelig mere positivt at være i en bank, der har en fremtid,<br />
frem for i en, som ikke har. Det er klart, at man påvirkes af,<br />
at tingene går den forkerte vej, men man må se professionelt på<br />
det og sige, at vi skal have det bedste ud af det for banken i<br />
denne situation. Det ligger dybt i os alle, at vi gerne vil gøre<br />
vores arbejde ordentligt under alle forhold”, konstaterer han.<br />
De 13 kreditkonsulenter arbejder sammen om sagerne.<br />
Der er to om hver enkelt sag, og der trækkes på eksterne rådgivere<br />
i form af advokater, ingeniørfirmaer og ejendomsmæglere<br />
i arbejdet med at afvikle de meget tunge sager. Sagerne<br />
er generelt relateret til ejendomsmarkedet. Nogle er selskaber,<br />
som fortsat er i normal drift, mens andre er enkeltstående<br />
projekter. Kapital og indtjeningsforholdet varierer også. Men<br />
derudover adskiller kreditarbejdet sig ikke fra det kreditarbejde,<br />
John Vintersbølle har været vant til. Den massive<br />
medieovervågning har han imidlertid skullet vænne sig til.<br />
”Det er aldrig behageligt at have pressen så tæt på, når<br />
man grundet kundehensyn og tavshedspligt ikke kan tage til<br />
genmæle, men sådan er vilkårene. Specielt i starten var mediedækningen<br />
meget intens. Man er således meget bevidst om,<br />
at de handlinger, vi foretager os, kan vi måske læse om i avisen<br />
i morgen. Det tænker vi selvfølgelig også ind i den måde, vi<br />
handler på, men som udgangspunkt gør vi det, vi mener er<br />
bedst for banken. Det er klart, man internt sørger for at have<br />
beslutningsgrundlaget og dokumentationen på plads. Det<br />
forpligter naturligvis også at have Nationalbanken og Det Private<br />
Beredskab som arbejdsgivere og ejere”, siger han.<br />
Højt humør<br />
Mens Team Erhverv koncentrerer sig om kunderne, og kreditafdelingen<br />
tager stilling til engagementerne, er medarbejderne<br />
i Team Særlige Engagementer i denne fase både rådgivere<br />
og kreditfolk. Målet for arbejdet er klart defineret. Banken<br />
skal afvikles bedst muligt inden for de givne tidsrammer.<br />
Ambitionen er enten at få gjort engagementerne salgbare og<br />
interessante for andre banker at overtage eller afviklet bedst<br />
muligt. Nyudlån er stærkt begrænset i afdelingen, men er ikke<br />
umuligt, hvis det vurderes at tjene banken bedst. Konkurs, og<br />
tvangsauktioner er nogle af de mere upopulære værktøjer,<br />
kreditfolkene tyer til, når alle andre muligheder er opbrugt.<br />
Humor og ikke mindst galgenhumor er et af de vigtige<br />
værktøjer, når man ikke kun arbejder for at afvikle kunderne,<br />
men i sidste ende også sit eget job. Det kan 53-årige erhvervsmedarbejder<br />
Else Strandgaard tale med om. Hun har været i<br />
banken siden 2001 og arbejder også i Team Særlige Engagementer.<br />
For hende er de vigtigste arbejdsredskaber et godt<br />
kreditkendskab, humor og mentalt overskud.<br />
Sidstnævnte får hun ved at pleje sit liv uden for banken.<br />
Dyrke sine interesser, få motion og så læsser hun også lidt af<br />
på sin mand. Derudover har Else også fået afløb ved at skrive<br />
et par læserbreve til Dagbladet Roskilde i sin egenskab af også<br />
at være tillidsmand i banken.<br />
Otium blev afbrudt<br />
Flere garvede pensionerede bankfolk har sagt ja til at hjælpe Roskilde Bank med at blive afviklet. En af dem er 65-årige Bent Dørge<br />
fra Buddinge, som de seneste tre år har nydt sit otium som efterlønner og har 43 års bankerfaring i bagagen, hvoraf han har specialiseret<br />
sig i arbejdet med kreditgivning. Da han i august blev kontaktet af sin tidligere revisionschef i Danske Bank for at hjælpe med<br />
afviklingen af Roskilde Bank, kunne han ikke sige nej. Også selvom børnebørnene i Allerød måtte se langt efter deres daglige torsdag<br />
med farfar og farmor. Betingelsen var, at det var en begrænset kontrakt på seks måneder, som siden er blevet forlænget med yderligere<br />
to måneder til april.<br />
”Vi blev utrolig godt modtaget i Roskilde Bank. Når man tænker på, hvilken sammenbragt flok vi er, var det utrolig hurtigt, hvordan<br />
vi fik et godt arbejdsklima i gruppen. Og det har vi stadigvæk. Det er alvorlige sager, vi sidder med. Derfor har man brug for, at folk<br />
kan fortælle en sjov historie. Ellers ville det ikke blive til at holde ud, hvis alle bare var begravede i deres sager, kun talte om det rent<br />
faglige“, fortæller Bent.<br />
28 Finans februar 2009
”Den største overraskelse er, at der hele tiden sker noget nyt.<br />
Først skulle vi sælges. Vi blev ikke solgt. Så var der tre, som<br />
ville overtage os. Så leverede de kunder tilbage. Så blev fristen<br />
for at levere kunder tilbage udvidet. Den stabile hverdag er<br />
revet væk under os. Der er hele tiden en udfordring foran os.<br />
Og det har jeg det fint med. Jeg har prøvet forandringer tidligere<br />
igennem fem fusioner i andre banker og har nok haft<br />
noget liggende i bagagen fra tidligere. Så for mig kom det ikke<br />
som den store omvæltning, mens det for andre er kommet<br />
som et chok“, fortæller hun.<br />
For Karin Kjærgaard Pedersen har forandringen været lige<br />
lovlig stor. I modsætning til Else, som føler, at hun har fået<br />
mere frihed i jobbet, føler Karin, at hverdagen er blevet meget<br />
struktureret. Hun arbejder i øjeblikket med en stor byggesag<br />
med 54 boliger, og det giver en del kundehenvendelser. Og der<br />
bliver ikke mindre travlt i hendes afdeling i Team Erhverv, som<br />
de nærmeste dage skal tage imod 1.400 tilbageleverede<br />
erhvervskunder fra køberbankerne, de skal overføre og sætte<br />
i system. De mange telefonopkald og forskelligartede opgaver<br />
kræver, at hun holder tungen lige i munden.<br />
”Den ene uge skal man gøre det på en måde. Så kommer<br />
der nye meldinger ind, og så skal man gøre det på en anden<br />
måde. Det kan godt være hårdt. Man når aldrig at finde rytmen<br />
i hverdagen. Jeg har on- og off-dage. Nogle dage er det<br />
hele noget møg. Man bliver tung og træt og kan ikke rigtig<br />
finde energien. Næste dag går det godt igen. Det dykker en<br />
gang imellem“, siger Karin.<br />
Hun er meget overrasket over, at hun selv og kollegerne er<br />
i stand til at finde energien og motivationen, på trods af at de<br />
er der på lånt tid. For de ved godt, at Roskilde Bank-skiltet<br />
uden på bygningen ikke hænger for evig tid. I frem tiden vil der<br />
komme et navneskilt med et andet banklogo, ligesom på de<br />
gamle Roskilde Bank-kolleger fra Nordea, som de dagligt<br />
møder i kantinen. n<br />
Karin Kjærgaard Pedersen<br />
Fakta om Tilbageleverede kunder<br />
Fakta om Roskilde Bank<br />
› Køberbankernes seks-ugers-frist for at sende kunder tilbage til<br />
Roskilde Bank er blevet forlænget til slutningen af januar.<br />
› 1.400 erhvervskunder er blevet sendt tilbage fra køberbankerne.<br />
› Ud fra foreløbige tilbagemeldinger fra køberbankerne vurderede<br />
Roskilde Bank i december, at banken på daværende tidspunkt ville<br />
modtage op mod 3.000 privatkunder fra køberbankerne.<br />
› Det tal kan nå at ændre sig, efter køberbankernes forlængede<br />
frist for at returnere kunder.<br />
› Før Roskilde Bank blev solgt, havde den 24 filialer og cirka 600<br />
medarbejdere. Nordea overtog 9 filialer og 153 medarbejdere,<br />
Spar Nord 7 filialer og 92 medarbejdere, og Arbejdernes Landsbank<br />
5 filialer og 57 medarbejdere.<br />
› I første fyringsrunde fyrede Roskilde Bank 64 medarbejdere, fortrinsvis i<br />
stabsfunktioner. I anden fyringsrunde i januar blev 21 fyret. 248 medarbejdere<br />
arbejder p.t. i afviklingsselskabet for Roskilde Bank.<br />
› Først når fristen er udløbet, ved banken, hvor mange kunder den har. Før<br />
banken blev opkøbt, havde den cirka 90.000 erhvervs- og privatkunder.<br />
Finans februar 2009 29
TEMA: finansiel astrologi<br />
Overtro vinder frem<br />
Finansfolk investerer milliarder af kroner på baggrund af stjernernes<br />
stilling, hellige tal og kontakt med okkulte kræfter. Finanskrisen har<br />
fået flere banker til at søge alternative tilgange til investeringer<br />
Foto: Territorium<br />
30 Finans februar 2008
➼<br />
Finans februar 2009 31
TEMA: finansiel astrologi<br />
Finansfolk søger<br />
hjælp i det okkulte<br />
En frustreret finansverden vender sig mod overtro og det spirituelle. Finanskrisen<br />
og den medfølgende panik på markederne har boostet alternativ investeringsrådgivning.<br />
Ekspert kalder det en logisk konsekvens af den nuværende forvirring<br />
Af Stephan Alsman, freelancejournalist<br />
Foto: Territorium<br />
Valutahandleren ved Saxo Bank har én ting, der skal være på<br />
plads hver morgen. Snørebåndene skal være løse, ellers ved<br />
han, at dagens handler går dårligt.<br />
Den lille overtro er ved at få et solidt greb i den finansielle<br />
sektor. I sin mest beskedne form er det en historie om små<br />
ritualer og overtro, som dulmer nerverne før en hektisk dag -<br />
her fortalt af en ansat i Saxo Bank. Men det er også historien<br />
om, hvordan den finansielle verden oven på finanskrisens<br />
usikkerhed tager et favntag med det magiske. Og der er ikke<br />
kun tale om uskyldige vaner og rutiner. Der investeres for<br />
milliarder på baggrund af alt lige fra stjernernes stilling, hellige<br />
tal og kontakt med okkulte kræfter.<br />
The Astrologers Fund, et investeringsselskab i New York,<br />
der rådgiver på baggrund af såkaldt finansiel astrologi, gør<br />
opmærksom på, at der netop nu er kommet et helt andet<br />
fokus på alternative tilgange til investeringer.<br />
”I de her krisetider så oplever vi, at vi har nemmere ved<br />
at få folk i tale. Finanssektoren vil gerne lytte til lidt mere<br />
alternative tankesæt nu“, siger Henry Weingarten, chef for<br />
The Astrologers Fund, til Finans.<br />
Han påstår, at det kan læses i stjernerne, hvordan prisen på<br />
valutaer og råvarer som eksempelvis guld og sølv udvikler sig.<br />
På overfladen kan det virke grotesk, at seriøse finansfolk,<br />
trænet i rational og logisk tankegang, vil søge svar på udfordringer<br />
i deres arbejde i overtro og okkulte tanker. Og man kan<br />
måske undre sig over, at den finansielle sektor ikke foretrækker<br />
rådgivningen fra rigtige eksperter udi kunsten at investere.<br />
Sagen er bare, at kunderne ved, at de spirituelle rådgivere<br />
netop er de rigtige eksperter. Roxanne Usleman, et parafysisk<br />
medium i New York, har oplevet en væsentlig større trafik på<br />
hendes website siden krisens begyndelse.<br />
I løbet af den finansielle krise har hun fordoblet det ugentlige<br />
antal klienter. Og det er særligt klienter fra den finansielle<br />
sektor, der ringer. De vil have hjælp fra det hinsides til at<br />
placere investeringer. Det har bevirket, at 50 procent af<br />
hendes klienter i dag er mænd fra finanssektoren. Mange af<br />
klienterne har meget specifikke spørgsmål.<br />
”Før en session vil de vide, hvad min succesrate er, og om<br />
der er nogen form for garanti for akkuratesse, så man kan<br />
handle ud fra mine svar“, siger Roxanne Usleman.<br />
Branchen mangler kontrol<br />
Selv om der er et eksotisk skær over den spirituelle rådgivning,<br />
så giver finanssektorens flirt med det okkulte faktisk<br />
mening, påpeger Gita Johar, én af de få, der har forsket i overtro.<br />
Gita Johar, professor ved Columbia University i New York,<br />
forklarer, at netop under en krise som den nuværende så bliver<br />
logikken presset til det yderste for finansansatte.<br />
”Folk ønsker at have kontrol over deres miljø, og det er<br />
særligt udpræget i den finansielle sektor, der i virkeligheden<br />
handler om at opnå kontrol med flest muligt ydre omstændigheder.<br />
Men det er jo også netop, hvad branchen mangler i dag.<br />
Og når nu de gængse forklaringer ikke længere virker, ja, så<br />
kan overtro vel være lige så godt som alt muligt andet“,<br />
vurderer Gita Johar.<br />
Overtro bliver ifølge professoren en måde at genskabe<br />
kontrol på.<br />
➼<br />
32 Finans februar 2009
Finans februar 2009 33
TEMA: finansiel astrologi<br />
”Da jeg begyndte i den finansielle verden, var teknisk analyse jo<br />
betragtet som det rene voodoo. I dag gør alle det, og den samme<br />
udvikling vil vi se inden for finansiel astrologi“<br />
Henry Weingarten, chef for The Astrologers Fund<br />
➼<br />
”Ingen trives med stress, og i en presset situation er de fleste<br />
mennesker tilbøjelige til at acceptere overnaturlige forklaringer“,<br />
siger Gita Johar, der peger på, at når folk først har taget det<br />
første skridt, vil de typisk fortsætte.<br />
”Der er en form for kausalitet. Når det én gang er gået godt<br />
med en handel baseret på overtro, så vil man tilskrive det den<br />
ændrede handlemåde og så gentage det“, lyder det fra professoren.<br />
Daglig kamp for at beherske sig<br />
Troen på det overnaturlige kan også give sig til kende i mere<br />
uskyldige ritualer og rutiner, som giver en fornemmelse af<br />
tryghed. Som eksempelvis traderen, der fuldt og fast tror på,<br />
at snørebåndene kan have en indflydelse på dagens handler.<br />
I Saxo Bank, der arbejder med et af de mest stressfyldte<br />
områder i den finansielle sektor, nemlig handel med valuta, er<br />
forskellige former for overtro vidt udbredt. Valutahandlerne er<br />
i evig duel med deres egen psyke og markedet om at tjene<br />
penge på stigende kurser og slå den statistiske sandsynlighed.<br />
Som en tidligere ansat i Saxo Bank forklarer, så er det en<br />
daglig kamp at holde temperamentet i ave og følelserne under<br />
kontrol. Temperament kan nemlig bringe frygtede følelser som<br />
grådighed og frygt frem.<br />
”Der er en grundlæggende frygt for hybris. Man skal være<br />
ydmyg over for arbejdet, ellers vil det gå galt“, siger den tidligere<br />
ansatte i Saxo Bank, der ikke er bange for at give følelsen et navn:<br />
”Det er selvfølgelig ren overtro. Men jeg ser det som en måde<br />
at arbejde med følelserne på“, lyder det fra valutahandleren, der<br />
peger på, at mens handlerne udføres, er det nødvendigt med<br />
100 procent koncentration.<br />
Det medvirker til, at tradere udvikler ritualer på linje med<br />
sportsfolk før en vigtig kamp.<br />
Finansiel astrologi vil blive mainstream<br />
Det er svært at danne sig et præcist indtryk af, hvor udbredt<br />
omgangen med spirituelle rådgivere er i det finansielle miljø.<br />
The Astrologers Fund er ikke meget for at udlevere en<br />
kundeliste, fordi spirituelle metoder stadig er tabubelagt for de<br />
fleste virksomheder. Men fonden har ifølge eget udsagn kunder<br />
fra de fleste store banker.<br />
Henry Weingarten fra The Astrologers Fund erkender, at hans<br />
felt har et eksotisk skær over sig. Det betyder også, at pressen<br />
ofte kun lytter, når han eller kolleger kommer med sensationelle<br />
udmeldinger.<br />
”Det, jeg arbejder med til daglig, er jo udsving på få point.<br />
Det er der ingen, der skriver om. Men hvis jeg siger, at markedet<br />
vil tabe 20 procent, så lytter de. Det gør desværre, at vores felt<br />
får et sensationelt præg“, siger Henry Weingarten.<br />
Alligevel vurderer han, at hans niche, finansiel astrologi,<br />
vil blive mainstream på et tidspunkt.<br />
”Ikke om fem år, men tredive. Da jeg begyndte i den finansielle<br />
verden, var teknisk analyse jo betragtet som det rene<br />
voodoo. I dag gør alle det, og den samme udvikling vil vi se<br />
inden for finansiel astrologi“, siger han.<br />
Han peger på, at tendensen bliver forstærket, i takt med at<br />
mellemøstlige og asiatiske økonomier vinder frem. De er nemlig<br />
slet ikke skræmt over voodoo-klangen af astrologi på samme<br />
måde som vestlige selskaber. n<br />
Mennesket er forfaldent til overtro<br />
En gruppe forskere fra Harvard og Princeton<br />
Universiteterne fandt i en undersøgelse fra 2006<br />
frem til, at når omstændighederne var rigtige,<br />
så var helt almindelige mennesker forfaldne til<br />
overtro. Særligt stress kunne føre til overtro. Men<br />
samtidig påviste forskerne, at omstændighederne<br />
omkring overtroen skal være de rette. Forskerne<br />
kunne få kolleger og studerende til at tro på, at de<br />
havde forårsaget smerte ved hjælp af en voodoodukke.<br />
Men det var mest effektivt i de tilfælde,<br />
hvor forsøgspersonen udførte voodo-ritualer mod<br />
en, som de i forvejen nærede modvilje mod.<br />
Resultaterne blev også bekræftet i en undersøgelse<br />
fra Cornell og Chicago Universiteterne i<br />
2008. Her kom forskere frem til, at langt de fleste<br />
viger tilbage for at ”friste skæbnen”. Langt de fleste<br />
af os tror ifølge forskerne på, at vi tilskynder<br />
uheld, når vi frister skæbnen. Og finansfolk?<br />
”De er tilbøjelige til overtro for at få lidt kontrol<br />
tilbage”, som Gita Johar, professor ved Columbia<br />
University, siger.<br />
34 Finans februar 2009
Spirituel jagt<br />
på rigdom<br />
Af<br />
Stephan Alsmann<br />
Foto: Territorium<br />
Et par besøg hos spirituelle finansielle rådgivere bliver en åndelig rejse for Finans’<br />
reporter, der ved hjælp af hellige tal og astrologi forsøger at investere sig til rigdom<br />
Over de sidste to måneder har jeg været i kontakt med to<br />
spirituelle investeringsrådgivere på to forskellige kontinenter.<br />
Møderne er aftale ud fra den præmis, at de begge vidste, at<br />
jeg ville skrive om oplevelserne.<br />
Men jeg havde selvfølgelig ikke sagt, at jeg også ville<br />
bruge deres råd til at prøve på at blive rig.<br />
Min første spirituelle investeringsrådgiver hedder Henry<br />
Weingarten.<br />
Jeg møder ham på Lexington Avenue i New Yorks Midtown,<br />
et distrikt, der til daglig er besat af horder af finansfolk i<br />
jakkesæt og slips; et folk, der ikke ligner, at de har brug for<br />
at kigge i stjernerne efter retningen. Fra 4. sal driver Henry<br />
Weingarten The Astrologers Fund, der under sloganet ”Altid<br />
en stjernegod performance” sælger investeringsrådgivning<br />
baseret på astrologi til fonde, rige privatpersoner samt et<br />
miks af ansatte i finanssektoren.<br />
Henry Weingarten understreger, at hans rådgivning baserer<br />
sig på både teknisk og fundamentel analyse og supplerer med<br />
astrologi som det tredje ben. Hans virksomhed har kunder i de<br />
største banker, selvom han ikke vil røbe hvilke af fortrolighedshensyn.<br />
Henry Weingarten er glad for at påpege, at han har forud-<br />
➼<br />
Finans februar 2009 35
TEMA: finansiel astrologi<br />
➼<br />
sagt de sidste fire økonomiske kriser korrekt. Og ganske rigtigt,<br />
så forudsagde han i marts 2007, at der ville komme<br />
en global økonomisk rutsjetur.<br />
Gode penge i astrologi<br />
”Det drejer sig om markedsstemningen. Selvfølgelig kan man<br />
lave risikoanalyse uden astrologi, men min pointe er bare, at<br />
det ikke er lige så profitabelt“, siger han.<br />
Henry Weingarten, der kunne minde om en højrøstet high<br />
school-træner i American Football, afbryder interviewet hvert<br />
andet minut for at hamre en e-mail af sted eller vende en handel<br />
på hovedet. I det hele taget er min gratis rådgivningstime,<br />
forklædt som et interview, præget af, at Henry Weingarten<br />
taler som et vandfald – særligt om de hændelser, han har forudsagt<br />
korrekt.<br />
Henry studerede som ung mand i slutningen af 1960’erne<br />
matematik og psykologi, men samtidig interesserede han sig<br />
for astronomi. I 1980’erne havde hans interesse for matematik<br />
ført ham ind i computernes fagre nye verden. Han blev den<br />
første forhandler af Apple-computere i New York. Sideløbende<br />
blev hans interesse for matematik og astronomi rettet mod<br />
astrologi.<br />
En dag i 1987 fortalte en af hans samarbejdspartnere, der<br />
også var interesseret i astrologi, at børsen ville krakke seks<br />
måneder senere. Henry Weingarten tænkte ikke videre over<br />
det. Men mandag den 19. oktober fik han noget at tænke<br />
over. Børserne kollapsede på præcis den dag, hans partner<br />
havde forudsagt. ”Jeg tænkte, ’min gode gud – det kan jeg da<br />
også gøre!’ Jeg droppede computerne og begyndte at arbejde<br />
i den finansielle verden, hvor jeg brugte min viden inden for<br />
astrologi”, siger Henry Weingarten om det øjeblik, der skulle<br />
definere hans karriere.<br />
Investeringer efter hellige tal<br />
Jeg tænker det samme som Henry – det kan jeg da også gøre!<br />
Altså at tjene penge. Men først skal jeg have mere gratis<br />
rådgivning for at være helt sikker. Ind på scenen med min<br />
anden finansielle rådgiver, Lewis Evans.<br />
Lewis investerer efter hellige tal og mønstre baseret på<br />
den italienske middelalder-matematiker Leonardo Fibonacci.<br />
Jeg møder Lewis på Fibonaccis hjemmebane, et toscansk bjerg<br />
uden for Firenze, hvor han lejer sig ind i et gammelt kloster<br />
fra det 15. århundrede. Herfra laver han online konferencer<br />
og kurser til traders over hele verden.<br />
Lewis Evans er en stor bredskuldret englænder i midten<br />
af 40’erne. Let ludende holdning kunne antyde sløvhed, men<br />
hjulpet af et drenget smil og legesyge øjne udtrykker det i<br />
hans tilfælde blot bamsethed.<br />
Lewis var i midten af 1980’erne i gang med en karriere<br />
som ingeniør i sit eget selskab, der arbejdede med mobiltelefoner,<br />
før der rigtig var noget, der hed mobiltelefoner. Måske<br />
derfor var succesen ikke til at tage at føle på. Han blev i<br />
1990’erne en del af kunstnermiljøet omkring filminstruktøren<br />
Stanley Kubrick, som holdt seminarer i instruktørens hjem.<br />
Men da succesen heller ikke var så ligetil inden for kunstmiljøet,<br />
tog Lewis et kursus i handel med valuta, foreign<br />
exchange trading, forex, som det næsten altid kaldes.<br />
Selvtillid er påkrævet<br />
Hans partner, Olga Sheean, en spinkel, men muskuløs rødhåret<br />
irsk dame, der er spirituel healer, begyndte hurtigt at ane<br />
andet end bare tilfældighed i udviklingen af valutakurserne.<br />
”Hellige tal og mønstre” dukkede op for parrets øjne. Viden om<br />
de hellige mønstre, som de ser bag alle valutakursers bevægelser,<br />
går hundreder af år tilbage og er baseret på talrækker,<br />
som Lenardo Fibonacci opdagede. Parrets kendskab til de<br />
hemmelige tal er ikke mere hemmelig, end at alle traders i dag<br />
bruger Fibonacci-sekvenser. Men Lewis og Olga mener,<br />
at der ligger hellige mønstre bag, hvordan alting bevæger sig.<br />
Endog vores tanker.<br />
Det kræver en vis portion selvtillid at læne sig tilbage og<br />
tro på en større og klogere sammenhæng i universet, når der<br />
skal trykkes på en knap, der investerer millioner. Derfor supplerer<br />
parret systemet med en grundig overhaling af hele<br />
traderens psyke. De kalder det et opgør med ”underbevidst<br />
programmering”, som i grundtræk er vores dannelse fra barnsben.<br />
De kalder hele systemet for ”Leftbrain Trading”.<br />
Valutabevægelse på seks skærme<br />
Nuvel, mine sparepenge skulle nu placeres under kyndig overvågning.<br />
Først overværede jeg forskellige sessions, hvor Lewis vejledte<br />
valutahandlere. Rent praktisk foregår det med en analyse<br />
af en valutas bevægelse på seks forskellige skærme. Han<br />
identificerer nogle af de steder, hvor Fibonaccis koder går igen<br />
(han kalder dem Golden Givens).<br />
Lewis forklarer, at han oftest spotter dem ved særlige talbarrierer,<br />
som for eksempel er 56, 146, 382 og 1.000. Når<br />
en Golden Given opstår, så vil valutakursen hænge og dingle<br />
omkring én af talbarriererne. Derfra kan Lewis generere en<br />
forudsigelse af, hvor kursen er på vej hen ud fra Fibonaccifraktalerne.<br />
36 Finans februar 2009
”Det er utroligt svært at tjene penge. 95 procent af alle nye<br />
valutahandlere falder igennem. Enten flipper de så ud og forlader<br />
branchen, eller også arbejder de sig gennem det”.<br />
Lewis Evans, finansiel rådgiver<br />
Hans største salgsfinte var, at hans system var meget mere<br />
enkelt end andre systemer. Den finte gik dog tabt på mig.<br />
Næste skridt var at tale med hans partner Olga om de ting<br />
i den underbevidste programmering, der holdt mig tilbage<br />
(for mange til at beskrive dem alle her!).<br />
Jeg endte med at tro på en stigende euro. Jeg syntes selv,<br />
at jeg havde det godt med mig selv og udsigten til min kommende<br />
handel. Og Henry Weingarten havde allerede hvisket i<br />
mit øre, at stjernerne tilsagde, at euroen ville stige.<br />
Under vejledning af Henry Weingartens sans for stjernernes<br />
stilling, Olga Sheeans anvisninger om min programmering<br />
og sidst, men ikke mindst, guidet af hellige mønstre og stjernernes<br />
stilling, skulle jeg nu forgyldes.<br />
Jeg var så godt som sikker på, at jeg snart kunne opgradere<br />
min cykel til noget mere passende til min kommende rigdom.<br />
Nu var det bare at vente på, at enden af regnbuen fandt mig.<br />
Jeg kører stadig på cykel<br />
Sådan gik det ikke helt.<br />
Jeg foretog to handler i midten af december. Jeg tabte en<br />
del på den første. Den anden handel fire dage senere var ligeledes<br />
et sats på, at euroen ville stige over for dollaren. Og det<br />
gjorde den ganske rigtigt ... lidt. Så jeg nåede at redde noget<br />
af det tabte på den sidste handel.<br />
Da jeg efterfølgende diskuterer min manglende succes, forsøger<br />
Lewis at trøste mig over et glas Chianti.<br />
”Det er utroligt svært at tjene penge. 95 procent af alle<br />
nye valutahandlere falder igennem. Enten flipper de så ud og<br />
forlader branchen, eller også arbejder de sig gennem det”,<br />
forklarer Lewis.<br />
Ifølge ham så er det ofte folk, der har været tradere i flere<br />
år, der henvender sig til ham for at få hjælp.<br />
”De har i årevis kæmpet for at skabe mening i det, de ser.<br />
Men når alt kommer til alt, så er de drevet af deres underbevidste<br />
programmering. Det kræver et utroligt rent sind at<br />
handle helt følelsesforladt og nøgternt“, siger Lewis og gør<br />
opmærksom på, at dele af præmissen for mit eksperiment<br />
var fejlagtig.<br />
Der skulle måske netop slet ikke have været handlet i det<br />
tilfælde, hvor jeg tabte penge. ”Det handler basalt set om at<br />
vide, hvornår man skal handle, og hvornår man skal erkende,<br />
at det ikke bliver i dag, at man tjener penge”, forklarer han.<br />
Henry Weingarten påpeger, at hans metode ikke altid er<br />
fejlfri, selvom den skulle kombinere det bedste og mest sofistikerede<br />
fra teknisk og fundamental analyse med astrologi.<br />
”Vi giver korrekte forudsigelser gang på gang. Ikke altid<br />
perfekt, men vi kan gentage succesen igen og igen”, siger han.<br />
Måske, men jeg kører stadig på cykel. n<br />
Fibonaccis hellige tal<br />
Fibonacci-tallene blev opdaget i det 13- århundrede af Leonardi Fibonacci, en matematiker, der er mest kendt for at udbrede<br />
det arabiske nummersystem, som er det, der benyttes i dag.<br />
I en Fibonacci-sekvens er hvert tal, efter de første to, lig summen af de to foregående. Altså, 0, 1, 1, 2, 3, 5, 8, 13, 21, 34,<br />
55 osv, osv ... Fibonacci-tal sværmer om det gyldne snit, og de ses i et utal af geometriske mønstre i naturen, for eksempel<br />
træers grene, placeringen af blade, blomsterne på en artiskok og mønstrene i en grankogle. Alle svarer til Fibonacci-tallene.<br />
Finans februar 2009 37
globalt<br />
”At udpege syndebukke slår mig som hykleri.<br />
Spekulanterne handlede inden for lovens<br />
rammer og fulgte konsekvent den samfundsmæssigt<br />
anerkendte logik om profitmaksimering.<br />
Politikerne gør sig selv til nar, når de<br />
moraliserer i stedet for at bruge den demokratiske<br />
lovgivningsmagts tvangsret. Det er<br />
dem og ikke kapitalismen, der må bære ansvaret<br />
for at tilgodese det fælles bedste“.<br />
Jürgen Habermas, filosof, i Die Zeit.<br />
Af Elisabeth Teisen et@finansforbundet Foto: Scanpix<br />
bankpakkernes skjulte<br />
dagsorden<br />
De officielle argumenter for de europæiske<br />
bankpakker og bankredninger er at stabilisere<br />
og konsolidere de truede institutioner. Men<br />
ifølge Financial Times er der ingen tvivl om, at<br />
mange regeringer også håber på færre, men<br />
større og stærkere nationale pengeinstitutter i<br />
deres lande som en afledt konsekvens af pakkerne.<br />
Nicolas Sarkozy drømmer om en fusion<br />
mellem BNP Paribas og Société Générale til en<br />
fransk superbank. De italienske politikere så<br />
gerne Unicredit og Mediobanca fusioneret til<br />
en italiensk kolos, og i Tyskland ville en fusion<br />
mellem Commerzbank og Dresdner Bank og<br />
Deutsche Banks overtagelse af Postbank være<br />
vand på den politiske mølle.<br />
Grunden er, at de på sigt frygter konkurrencen<br />
fra USA’s storbanker, der i ly af krisen bli -<br />
ver endnu større. Og stærke nationale banker,<br />
vurderer politikerne, kan i højere grad beskytte<br />
nationale virksomheder mod udenlandsk overtagelse.<br />
harvard på havregrød<br />
Eliteuniversiteter som Harvard, MIT og Yale er<br />
hårdt ramte af finanskrisen. De har hver deres<br />
kapitalfonde, som finansierer alle udgifter lige<br />
fra forskning, nybyggerier og professorlønninger<br />
til stipendier til studerende. Formuen i<br />
Harvards kapitalfond, der er verdens største,<br />
faldt med 22 procent fra juli til november til 28<br />
milliarder dollar. Yale, der har verdens næststørste<br />
kapitalfond på 17 milliarder dollar, skal<br />
spare 100 millioner dollar næste år. Og MIT<br />
skal med sin fond på 10 milliarder dollar spare<br />
50 millioner. Det forventes, at mange ikke længere<br />
har råd til at betale for deres børns højere<br />
uddannelse, i takt med at universiteternes stipendier<br />
skrumper.<br />
”Det kan udvikle sig til en national katastrofe,<br />
hvis mange unge pludselig ikke har råd til at<br />
tage en højere uddannelse, selv med finansiel<br />
støtte“, siger Molly Corbet Broad, direktør for<br />
American Council on Education til dagbladet<br />
Information.<br />
ingen ordner<br />
til finansen<br />
Nytårsaftensdag offentliggjorde den britiske<br />
dronning, som traditionen foreskriver, den såkaldte<br />
Honours List - listen over, hvem der har<br />
fået ordener, er blevet slået til riddere eller har<br />
fået plads i Overhuset.<br />
Én gruppe brillerede ved deres totale fravær<br />
fra listen: bank-, forsikrings- og andre finansfolk,<br />
og det var efter dronning Elizabeths egenrådige<br />
beslutning. Ifølge BBC's The Today Programme<br />
havde monarken simpelthen streget<br />
navnene over på finansfolkene og sendt listen<br />
tilbage til premierminister Gordon Brown med<br />
en håndskrevet kommentar om, at ”Vi ønsker<br />
ikke at bidrage til at hædre mennesker, der har<br />
gjort verden dårligere for andre“.<br />
38 Finans februar 2009
globalt<br />
Foto: Ricky Molloy<br />
Rod i spillereglerne<br />
Bankpakkerne har ladet hånt om EU-principperne om ensartede spilleregler for<br />
aktørerne i det indre marked. Det bekymrer <strong>Finansforbundet</strong>s formand, Allan Bang<br />
Den ene bankpakke, kreditpakke og samfundspakke<br />
efter den anden er rullet ind over de<br />
europæiske lande, siden den engelske premierminister,<br />
Gordon Brown, i oktober sidste år lancerede<br />
den første egentlige pakke. Og med<br />
pakkerne, der skal sikre likviditet og kapital til<br />
en betrængt finanssektor, er der stillet betingelser.<br />
Pakkerne har en karakter, der bekymrer Allan<br />
Bang, formand for <strong>Finansforbundet</strong> og præsident<br />
for UNI-Europa Finans, fordi landene ikke<br />
har koordineret deres indsatser, og der ofte er<br />
en uskøn sammenblanding af kort- og langsigtede<br />
mål, som strider mod principperne for<br />
reguleringen af det indre marked. Dermed er<br />
den finansielle sektor blevet underkastet forskellige<br />
regler i de forskellige lande.<br />
”I EU har man ellers været meget omhyggelig<br />
med at sikre alle aktører samme spilleregler for<br />
ikke at forvride konkurrencen, og 80 procent af<br />
vores lovgivning på området har udspring i EUdirektiver.<br />
Men krisen har fået nationalstaterne<br />
til at hyppe egne kartofler og at galoppere i alle<br />
retninger – ofte har indenrigspolitikken taget<br />
over. Alle politiske partier skulle have noget for<br />
at stemme pakkerne hjem, og folkestemningen<br />
skulle også have nogle lunser. Derfor risikerer vi,<br />
at vi nu længe skal bakse med mange forskellige<br />
bestemmelser om for eksempel solvens, der ikke<br />
alene forvrider konkurrencen, men som også gør<br />
det administrativt besværligt at operere i flere<br />
forskellige lande“, siger Allan Bang.<br />
Han havde foretrukket, at landene havde<br />
nøjedes med at forholde sig til de akutte behov<br />
for at spænde sikkerhedsnet ud og genoprette<br />
tillid i form af forskellige kapitalindsprøjtninger,<br />
og at man havde overladt bestemmelser, der har<br />
karakter af en langsigtet regulering af sektoren,<br />
til internationale institutioner, herunder EU-<br />
Kommissionen.<br />
”Globale problemer skal løses globalt. Som<br />
det er nu, risikerer vi, at motivationen til at finde<br />
de nødvendige, fælles, langsigtede forholdsregler<br />
er svækket. I UNI har vi foreslået en række<br />
forholdsregler, hvoraf de vigtigste er øget gennemsigtighed,<br />
lovfastsat regulering, bedre overvågning,<br />
skrappere regler for kapitalkrav, gennemsigtighed<br />
omkring lederes aflønning,<br />
uafhængige kreditvurderingsselskaber, øget<br />
forbrugerbeskyttelse og fokus på finansansattes<br />
vilkår. EU-Kommissionen har været positivt<br />
stemt over for vores forslag, men jeg synes, at<br />
kommissionen har været for slap og for sent ude<br />
og har ladet de enkelte lande løbe med initiativet“,<br />
siger <strong>Finansforbundet</strong>s formand og tilføjer:<br />
”Nu er resultatet, at der totalt mangler overblik,<br />
og det bliver et kæmpe arbejde først at<br />
finde ud af, hvad de forskellige lande har vedtaget,<br />
og så at komme tilbage til de bærende principper<br />
for det indre marked: Ensartede spilleregler<br />
i en sektor, der globalt er filtret sammen som<br />
ærtehalm“, siger Allan Bang. /ET<br />
Finans febaruar 2009 39
ulandsfrivillig<br />
Langt fra<br />
finanskrisen<br />
Efter 37 år i bankverdenen har Hanne Aaberg taget et halvt års orlov<br />
og er rejst til Gambia for at lave regnskaber for danske ulandsprojekter<br />
Tekst og foto: Helene Bagger<br />
Det kan godt være, at langt de fleste bankfolk verden over<br />
mest af alt tænker på og taler om finanskrisen, men for<br />
55-årige Hanne Aaberg, der har arbejdet i bankverdenen i<br />
37 år, fylder den ikke meget i øjeblikket.<br />
Vel arbejder hun stadig med penge hver dag, men hun gør<br />
det i meget ydmyge omgivelser i en kvælende varme – og<br />
hun gør det ganske frivilligt.<br />
Hanne Aaberg har fået seks måneders orlov fra sit job<br />
i Ringkjøbing Bank, og de seks måneder skal bruges til at<br />
opfylde to af Hanne Aabergs mangeårige drømme: At ar -<br />
bejde i udlandet og gøre noget nyttigt for nogle, der virkelig<br />
har behov for det.<br />
Begge disse drømme kan hun få opfyldt i Gambia, hvor hun<br />
– mens vi andre tænker på arbejdsløshedstal, rentetilpasning<br />
og mulig recession – sandsynligvis sidder i lyset fra en enlig<br />
pære i loftet i sit halvfærdige hus og slider med regnskaberne<br />
for de sponsor- og skoleprojekter, som hun er tilknyttet<br />
under sin orlov.<br />
Det kan også være, at hun laver et stykke meget mere<br />
praktisk arbejde eller tager billeder af nogle af de mange<br />
sponsorbørn til sponsorerne hjemme i Danmark.<br />
”I Gambia skal man nogle gange gøre tingene selv, hvis<br />
de skal gøres. Tålmodighed er et meget vigtigt begreb her i<br />
Afrika. Alt går meget langsomt, og for mig, som er vant til<br />
at være meget aktiv, er det virkelig en prøve“, siger Hanne<br />
Aaberg, da Finans’ udsendte møder hende en usædvanlig<br />
hed dag i slutningen af november i den landsby, hvor hun<br />
bor midt imellem de lokale.<br />
Her føler hun sig godt tilpas, og hun har ikke oplevet nogen<br />
ubehageligheder, selvom hendes fast tilknyttede vagtmand,<br />
Seco, og hans hund antyder, at det måske ikke altid er lige<br />
sikkert at bo uden for turistområderne i Gambia.<br />
Rejselyst i blodet<br />
Hanne Aaberg har altid haft lyst til at rejse, men en knap<br />
så rejselysten husbond, tre børn og en handicappet mor har<br />
ligesom lagt en dæmper på udfoldelsesmulighederne.<br />
Nu er moderen død, børnene er flyttet hjemmefra og har<br />
egne familier, og hendes mand Leif har bakket hende op i<br />
hendes drømme, som begyndte for fire år siden.<br />
”Her mødte jeg Anne Grethe Madsen på et loppemarked<br />
hjemme i Ringkøbing, og hun fortalte så begejstret om Gambia<br />
og de bistandsprojekter, hun har gang i hernede, at jeg bare<br />
måtte ud og opleve det selv“, siger Hanne Aaberg i skyggen<br />
fra en enlig palme mellem de halvfærdige bygninger.<br />
Første tur til Gambia var en charterrejse for tre år siden<br />
sammen med hendes mand Leif, og den tur gav Hanne Aaberg<br />
endnu mere lyst til at blive direkte involveret i Anne Grethe<br />
➼<br />
40 Finans februar 2009
Fakta om Gambia:<br />
› 1,6 millioner indbyggere på et areal,<br />
der er lidt mindre end Jylland.<br />
› Et af verdens fattigste lande.<br />
› 59 procent lever under den grænse for<br />
fattigdom, som FN har sat til 1 dollar<br />
om dagen.<br />
› Gennemsnitsindkomsten pr. person er<br />
ikke mere end 450 US dollars om året.<br />
› Gennemsnitslevealderen er 54 år.<br />
› Kun 37 procent over 15 år kan læse<br />
og skrive.<br />
› Kun 52 procent af børnene får<br />
mulighed for at gå i skole.<br />
› 90 procent muslimer og 10 procent<br />
kristne og naturreligiøse.<br />
Finans februar 2009 41
ulandsfrivillig<br />
Langt fra ➼<br />
finanskrisen<br />
”Jeg føler virkelig, at jeg gør nytte. Jeg er også helt sikker på,<br />
at det er sundt for mig at få lov til at prøve noget helt<br />
andet. At få vendt op og ned på tingene og se det hele i et<br />
andet perspektiv“<br />
Madsens projekter, og da chefen hjemme i Ringkøbing for ikke<br />
så længe siden sagde O.K. til et halvt års orlov, slog Hanne<br />
Aaberg til. Nu skulle det være.<br />
Hun har nu været i Gambia i et par måneder, og selvom hun<br />
har svært ved at vænne sig til tempoet – eller mangel<br />
på samme – er hun også meget begejstret for sin beslutning.<br />
Hun kan se, at hendes arbejde virkelig gør en forskel for de<br />
børn, der er så heldige at være en del af projektet, og hun tror<br />
også fuldt og fast på, at projektet og andre lignende projekter<br />
betyder noget for Gambias udvikling på længere sigt.<br />
”Ingen tvivl om, at uddannelse er meget vigtig for et så<br />
fattigt land, så jeg føler virkelig, at jeg gør nytte. Jeg er også<br />
helt sikker på, at det er sundt for mig at få lov til at prøve<br />
noget helt andet. At få vendt op og ned på tingene og se det<br />
hele i et andet perspektiv“, siger Hanne Aaberg, som kun kan<br />
opfordre alle til at søge orlov, hvis der virkelig er noget, de<br />
brænder for at prøve.<br />
”Ja, og jeg kan også kun opfordre cheferne til at sige ja,<br />
for de får helt sikkert nogle mere positive medarbejdere tilbage<br />
igen efter endt orlov“, siger Hanne Aaberg, som selvfølgelig<br />
synes, at opholdet i Gambia er en enorm omvæltning.<br />
Hun kommer mest af alt til at savne sin mand, som hun<br />
ikke kommer til se igen før til april, men også han kan helt<br />
–sikkert se frem til at møde en hustru ladet op med ny energi,<br />
når foråret og Hanne Aaberg vender tilbage til Danmark. n<br />
42 Finans februar 2009
Bankhistorie<br />
arkivet<br />
Af Brian Wiborg, Dansk Pengemuseum<br />
En sparebus fra Ludvig Kraghs<br />
Karrosserifabrik i Horsens.<br />
Pigen på billedet er Kraghs<br />
datter, Else, som i dag er<br />
ansat i Sydbank i Horsens.<br />
Bankbussen kommer<br />
Bankbusser var et våben i 1960’ernes bankkrig. I den hårde kamp om kunderne gjaldt det<br />
om at være synlig. Derfor sendte man bankbusser ud til de små lokalområder<br />
Der var krig om kunderne i 1960’erne. Det har der været lige siden,<br />
men det var noget nyt dengang. Årsagen var lønkonti, som gav pengeinstitutterne<br />
et helt nyt forretningsområde og danskerne en helt<br />
anden og hyppigere omgang med banken eller sparekassen.<br />
En af måderne at skaffe kunder på var gennem synlighed. Derfor<br />
steg antallet af filialer kraftigt. Men på landet var befolkningstætheden<br />
mange steder for lav til, at man kunne oprette en egentlig filial. Her blev<br />
en kørende filial en hyppigt benyttet løsning.<br />
De første bank- og sparebusser rullede ud på de danske landeveje i<br />
slutningen af 1950’erne, og ikke mange år senere kunne fænomenet<br />
opleves i omegnen af næsten alle større danske byer. Bussen havde<br />
en fast rute med faste holdepladser til bestemte tidspunkter. Bussens<br />
indre synede som en miniudgave af en rigtig filial med skranke, skrivebord<br />
og en bænk til ventende kunder. De største bankbusser havde<br />
tillige en køkkenafdeling, en boks samt et mødelokale/frokoststue.<br />
Typisk blev bussen betjent af to-tre personer, hvor lederen tituleredes<br />
”filialbestyrer“. Når bussen ankom til holdepladsen ved Brugsen<br />
eller forsamlingshuset, kunne kunderne gøre de samme ærinder som i<br />
en hvilken som helst anden filial. Personalet modtog indskud, udbetalte<br />
penge, modtog checks og terminsydelser.<br />
Man kunne også indsætte værdier til opbevaring i boksen, ligesom<br />
man kunne købe og sælge rejsevaluta. Var det nødvendigt, kunne<br />
medarbejderne opnå kontakt med banken inde i byen via radio.<br />
For kunderne blev bankbussen et fast holdepunkt i det lokale liv.<br />
Folk stod gerne i kø, når bussen kom, og ikke alle kunne eller måtte<br />
være i bussen på samme tid. Køkulturen måtte overholdes, og bankbussen<br />
var derfor også et socialt indslag i dagligdagen, hvor folk mødtes<br />
og fik en snak. Medarbejderne blev desuden en del af det sociale<br />
liv, da de kendte kunderne godt og lyttede til stort og småt fra livets<br />
gang i det lille samfund.<br />
Bankbusserne er nu historie. De blev overhalet af udviklingen. Landområderne<br />
blev med årene mere og mere affolket, og de, der blev<br />
boende på landet, oplevede, at det lokale butiksliv og arbejdspladserne<br />
forsvandt sammen med bankbussen. Internettet og muligheden for<br />
homebanking satte sidste søm i kisten.<br />
I udlandet fandtes fænomenet også, og blandt andet i Tyskland<br />
og Holland kører der stadig rullende filialer rundt. I Danmark kørte<br />
den sidste bankbus i garage i 2003. Det var på Mors.<br />
Man kan dog stadig opleve en bankbus her i landet. På Dansk<br />
Pengemuseum i Horsens kan man i sommerhalvåret se det, der i<br />
1980’erne var kendt som intet mindre end Nordens største bankbus.<br />
Denne 12 meter lange bus havde sine daglige ture i Silkeborgs omegn<br />
indtil midten af 1990’erne. Bankbussen er helt intakt og køreklar,<br />
og den er det eneste eksisterende vidnesbyrd om dette lille charmerende<br />
stykke bankhistorie. n<br />
Finans januar 2009 43
nedsat hørelse<br />
Ved en teknisk fejl faldt en del af teksten ud af artiklen herunder, da den blev Bragt i Finans nr. 1 2009. Derfor bringes artiklen igen – og nu i sin fulde længde.<br />
Lad mig få<br />
røde<br />
høreapparater<br />
Af Carsten Rasmussen cr@finansforbundet.dk<br />
Foto: Tao Lytzen og Jasper Carlberg<br />
Myten om døv og dum lever i bedste velgående og er måske årsag til, at<br />
mennesker med dårlig hørelse også går stille med deres usynlige handicap.<br />
”Havde det stået til mig, havde jeg haft røde høreapparater“, siger Sanne<br />
Lauridsen fra Danske Bank, der har brugt høreapparat i over 20 år<br />
Rigtig mange mennesker er halvdøve, uden at de selv er klar<br />
over det eller vil erkende det. Til trods for at op mod hver 10.<br />
har høreproblemer på jobbet, så er dårlig hørelse forbundet<br />
med tabu. Undersøgelser viser, at der kan gå år, fra man<br />
erkender et høretab, til man får et høreapparat.<br />
Torben Dahl Tranberg er rådgiver i Morsø Sparekasse og en<br />
af de 800.000 danskere, som anslås at have nedsat hørelse.<br />
At der var noget galt med hørelsen, begyndte at gå op for<br />
Torben Dahl Tranberg, da han var omkring 39 år. Når personalet<br />
sad til morgenmøder i banken, og han ikke kunne se<br />
munden på dem, der havde ordet, var det umuligt at høre.<br />
Hjemme i familien havde de evindelige diskussioner om,<br />
hvor højt fjernsynet skulle køre.<br />
”Var jeg til fest, blev jeg somme tider lidt indelukket, for<br />
lige pludselig rablede det hele sammen i én kraftig lyd. Stemmerne<br />
blev bare støj, og jeg fik intet ud af samtalerne“,<br />
fortæller Torben Dahl Tranberg.<br />
I jobbet som vurderingsmand for Totalkredit er Torben Dahl<br />
Tranberg ude og se på kundernes huse. Også det blev pludselig<br />
vanskeligt, når han gik med sin blok og tog notater:<br />
”Der går man typisk ved siden af hinanden og ser på<br />
huset, men det blev sværere og sværere at høre, når jeg ikke<br />
kunne se direkte på folks ansigter, når de gav mig tallene for<br />
varmeforbruget. Så jeg måtte erkende, at jeg havde et høreproblem“.<br />
Ørelægen fandt ikke nogen fysisk forklaring på, hvad der<br />
havde kostet hørelsen hos Torben Dahl Tranberg, der hverken<br />
har været jæger eller kørt på udboret knallert eller misbrugt<br />
fyrværkeri. Der var heller ingen arvelige eller familiære tilfælde<br />
af høretab. Torben Dahl Tranberg har problemer med<br />
de høje toner og mellemtonerne, hvilket betyder, at der i en<br />
samtale er kombinationer, som gør, at han ikke opfatter de<br />
rigtige tal i et kontonummer.<br />
Usynligt handicap<br />
Et høretab kommer ofte langsomt snigende og kan være<br />
svært selv at blive opmærksom på, fordi man ubevidst vænner<br />
sig til situationen. Da Socialforskningsinstituttet (SFI) i<br />
2006 undersøgte betydningen af nedsat hørelse blandt de<br />
50-64-årige, viste det sig, at selv om hørehæmmede ikke<br />
selv mener, at hørelsen spiller nogen nævneværdig rolle i forhold<br />
til deres arbejdsliv, er der områder, hvor hørehæmmede<br />
skiller sig ud i forhold til normalt hørende. Mennesker med<br />
høreproblemer oplever et dårligere socialt arbejdsmiljø og en<br />
dårligere relation til ledelsen, ligesom de er mere psykisk<br />
udmattede, når de kommer hjem.<br />
”Selv om man erkender at have et høreproblem, er mange<br />
ikke klar over betydningen for deres arbejdsliv. Det er svært at<br />
følge med i den sociale småsnak ved frokostbordet. Jo flere<br />
bemærkninger man går glip af, jo mere er man hægtet af<br />
44 Finans februar 2009
Uhørt<br />
› Blandt de 50-64-årige har 13 procent en målt kraftig eller moderat hørenedsættelse<br />
› 27 procent har svært ved at følge med i en samtale, når flere er samlet<br />
Kilde: SFI<br />
➼<br />
Finans februar 2009 45
nedsat hørelse<br />
Lad mig få<br />
røde<br />
høreapparater<br />
Sanne Lauridsen.<br />
Torben Dahl Tranberg.<br />
➼<br />
socialt. Derfor har en hørenedsættelse en indirekte betydning<br />
for folks beslutning om at forlade arbejdsmarkedet. Hørenedsættelsen<br />
forringer arbejdslivet, men man er ikke nødvendigvis<br />
klar over dette“, siger sociolog Vibeke Tornhøj Christensen,<br />
der står bag undersøgelsen ”Uhørt“. I undersøgelsen fra SFI<br />
skønnes det, at høreproblemer blandt de 50-64-årige hvert<br />
år koster samfundet op mod 2,7 milliarder kroner i tabt<br />
arbejdsproduktion.<br />
Søren Dalmark, formand for Høreforeningen, som er en<br />
organisation med 10.000 medlemmer, fremhæver, at høreproblemer<br />
er et usynligt handicap, og på arbejdspladsen har<br />
kollegerne en tendens til at glemme det.<br />
”Det er et tabu, fordi alle betragter det at høre dårligt<br />
som et alderdomstegn som hos gamle tante Møhge“, siger<br />
Søren Dalmark, der foreslår regler for samtalen:<br />
”På arbejdspladser bør man have en samtaleetik. Hvis<br />
man hører dårligt, er det især svært, hvis flere taler samtidig.<br />
Samtaleetik er sådan set bare at lade være med at tale i munden<br />
på hinanden og huske at kikke på den, du taler til, og huske<br />
at holde hånden væk fra munden“, understreger Søren Dalmark,<br />
hvis forening har uddannet høreguider, som tager ud på<br />
arbejdspladser, som er interesseret i at høre om hørelse.<br />
I dag har Torben Dahl Tranberg høreapparat på begge ører,<br />
men selv med høreapparat er der stadig flere ting, der generer:<br />
”Især hvis du hvisker. Når du hvisker, kommer der så mange<br />
s’er, der får det hele til at gå ud i en enkelt lyd, så jeg simpelt<br />
hen intet kan høre. Man skal bare tale lavt“, siger Torben Dahl<br />
Tranberg, der også har været tillidsmand i Morsø Sparekasse<br />
siden 1998, der er parat med et råd til andre, der hører dårligt<br />
– se at få det tjekket:<br />
”Det er jo ikke et problem at have et handicap, der kan<br />
afhjælpes. Man er for dum, hvis man ikke tager imod“, siger<br />
Torben Dahl Tranberg, der selv har høreapparater på begge<br />
ører.<br />
Du virker meget normal<br />
Udviklingen inden for høreapparater er gået forrygende stærkt<br />
til glæde for Sanne Lauridsen, der er ansat i Danske Bank og<br />
fik sit første apparat, da hun var 29 år. Hun har en medfødt<br />
hørenedsættelse på begge ører, der bliver værre med årene:<br />
”Havde det stået til mig, havde jeg haft røde høreapparater,<br />
så man kunne se det. Men det laver man kun til børn“, siger<br />
Sanne Lauridsen og tilføjer, at folk med briller ikke kunne finde<br />
på at skjule det.<br />
En brille er for at hjælpe, mens man opfattes som døv<br />
og dum med høreapparat. Folk tror, at man er dum, når man<br />
hører forkert:<br />
”Hvis du vidste, hvor mange der har sagt, når jeg fortæller,<br />
at jeg bruger høreapparat: Gud du er da ikke ret gammel! Og så<br />
den anden kommentar: Du virker da egentlig meget normal!”<br />
Sanne Lauridsen er it-uddannet og sad i 15 år som itudvikler<br />
i Danske Bank, indtil hun begyndte at køre ud og<br />
46 Finans februar 2009
Hørefakta<br />
› 800.000 danskere har problemer med hørelsen<br />
› Hver 10. på arbejdsmarkedet har høreproblemer<br />
› Omkring 300.000 danskere har et høreapparat,<br />
men mange bruger det ikke<br />
Kilde: Høreforeningen<br />
hjælpe kunderne med at installere systemerne. Men i takt med<br />
udviklingen af især netbank bliver den meste support klaret<br />
over telefonen. Det var Sanne Lauridsen jo lidt bekymret for,<br />
så hun gik op til sin hørepædagog på Høreinstituttet, der sørgede<br />
for hjælpemidler, og at hun fik teleslynge indbygget i sit<br />
headset.<br />
”Når man bruger en teleslynge, så fornemmer man ikke alt<br />
det, der sker rundt omkring i rummet, og når jeg ikke hører<br />
det, går jeg glip af den vigtige smalltalk i krogene, men det er<br />
et generelt problem for hørehæmmede. Det fanger vi bare<br />
ikke“, siger hun og forklarer:<br />
”Når jeg sidder med teleslynge, hører jeg stort set kun det, der<br />
kommer gennem højtalerne. Hvis jeg er i biografen, hører jeg<br />
ikke, at folk griner eller rasler med slikposen. Omvendt hører<br />
jeg ikke, hvis jeg er den eneste, der sidder og griner“.<br />
På jobbet i Danske Banks callcenter i Århus, hvor hun også<br />
var tillidsmand, fik hun al den støtte og hjælp, hun havde<br />
brug for. Sanne Lauridsen, som i dag er tillidsmand på fuld tid i<br />
Danske Kreds, har altid oplevet at have indflydelse på sit<br />
arbejde, og at der er blevet taget hensyn til hende.<br />
”Jeg har aldrig følt mig truet på mit job, men jeg tænker da<br />
over, om jeg kan blive ved med at holde til det her, og hvad<br />
sker der med hørelsen fremover. Kan jeg blive ved med at klare<br />
mig med en teleslynge?”<br />
Men drillerierne slipper man ikke helt for:<br />
”Nogle gange bliver jeg ked af det. Hvis jeg er træt og for<br />
tredje gang hører den der: Kan du ikke bare høre efter. Det er<br />
ikke altid lige sjovt“.<br />
Også Sanne Lauridsens far er hørehæmmet, ligesom hendes<br />
søn fejler det samme. Men især de unge er virkelig belastet<br />
af et hørehandicap:<br />
”Min søn siger, at det ikke er let at score piger, når man<br />
har høreapparat på“, siger Sanne Lauridsen, der er aktiv i<br />
Høreforeningen. n<br />
...KARRIEREN<br />
...FORANDRING<br />
...LIVET<br />
RÅD TIL<br />
AT VÆLGE...<br />
FTF-A ER FINANSFORBUNDETS A-KASSE.<br />
Vi er der for dig, når problemerne opstår.<br />
Som medlem får du et økonomisk sikkerhedsnet<br />
og hjælp til at komme videre i karrieren.<br />
Det koster kun 8 kroner om dagen efter skat.<br />
www.ftf-a.dk<br />
Finans februar 2009 47
ekruttering<br />
flere it-medlemmer<br />
i forbundet<br />
Antallet af medlemmer med it-job er vokset med 53 procent siden 2001, men <strong>Finansforbundet</strong><br />
bør være det naturlige fagforeningsvalg for endnu flere it-ansatte i finanssektoren, mener<br />
næstformand Kent Petersen. Etableringen af IT-klubben har styrket forbundets it-profil markant<br />
Af Jens Sillesen jsi@finansforbundet.dk<br />
De vrimler frem alle steder i bankerne. It-folk er blevet en<br />
central del i finanssektoren, og deres evner er en kernekompetence<br />
i moderne bankdrift. Det kan også mærkes i <strong>Finansforbundet</strong>.<br />
Der er 5.139 medlemmer af IT-klubben i forbundet,<br />
og tallet vokser. Men selv om hver tiende af de knap<br />
55.000 medlemmer af <strong>Finansforbundet</strong> kan kategoriseres<br />
som it-medarbejdere, er det ikke tilfredsstillende for næstformand<br />
Kent Petersen.<br />
”Det fremgår af § 1 i vores vedtægter, at vi vil organisere<br />
alle, der har relation til finanssektoren.<br />
Der er 8-9.000 it-folk, der arbejder under FA, men vi har<br />
endnu ikke den samme organisationsgrad blandt it-folk, som<br />
vi har hos almindelige bankfolk“, siger Kent Petersen.<br />
80 procent af bankfolkene er medlemmer af <strong>Finansforbundet</strong>,<br />
og hvis organisationsprocenten var den samme for itansatte<br />
i finanssektoren, burde forbundet allerede nu have<br />
6.000-7.000 it-medlemmer.<br />
Kent Petersen er overbevist om, at antallet af medlemmer<br />
med it-job vil stige væsentligt i de kommende år. Både fordi<br />
antallet af it-folk i finanssektoren med stor sandsynlighed<br />
vil stige, og fordi <strong>Finansforbundet</strong> vil være et meget attraktivt<br />
alternativ for de it-medarbejdere, som i dag er organiseret i<br />
andre forbund.<br />
”Vores styrke er at lave gode overenskomster. Den høje<br />
organisationsprocent giver os en stor fordel i forhandlingerne<br />
med arbejdsgiverne. Senest har vi i 2008 indgået en overenskomst<br />
for it-folkene hos IBM, som er klart bedre end den<br />
eksisterende aftale, der var indgået mellem HK/Samdata og<br />
IBM”, siger næstformanden i <strong>Finansforbundet</strong>.<br />
Behov for mere it-politisk slagkraft<br />
Rekruttering af nye medlemmer er blandt de ti politiske indsatsområder,<br />
som <strong>Finansforbundet</strong>s landsmøde i oktober<br />
2008 vedtog at prioritere i den kommende periode. Og der er<br />
som allerede nævnt et stort uudnyttet medlemspotentiale<br />
blandt it-medarbejdere. En undersøgelse fra PBS – foretaget<br />
af den faglige personaleforening – viste, at kun 54 procent af<br />
medarbejderne er medlem af <strong>Finansforbundet</strong>.<br />
Hvis <strong>Finansforbundet</strong> i stadig større grad også skal være<br />
et it-forbund, kræver det dog, at man både organisatorisk<br />
og politisk styrker sig. Eksempelvis skal der være flere tilbud<br />
målrettet it-medlemmer, end der er i dag. Og politisk bør<br />
forbundet være mere synligt på it-området.<br />
”Vi skal bestemt komme med flere politiske udmeldinger<br />
på it-området. Den teknologiske infrastruktur er et af de<br />
vigtigste områder i samfundet, men vi deltager i dag ikke<br />
tilstrækkeligt i debatten. Det skal vi helt sikkert blive bedre<br />
til“, mener Kent Petersen. n<br />
48 Finans februar 2009
nyt fra<br />
it-klubben<br />
Stor medlemsfremgang<br />
for IT-klubben<br />
2001: 3.353<br />
2002: 3.777<br />
2003: 3.966<br />
2004: 4.106<br />
2005: 4.228<br />
2006: 4.412<br />
2007: 4.485<br />
2008: 4.742<br />
2009: 5.139<br />
(Kilde: <strong>Finansforbundet</strong>)<br />
Fakta<br />
om IT-klubben<br />
IT-klubben er <strong>Finansforbundet</strong>s faglige fællesskab for itmedlemmer.<br />
Det betyder, at medlemmerne har et forum<br />
hvor deres it-faglighed og de it-faglige problemstillinger<br />
kan bringes til debat.<br />
It-klubben blev dannet efter landsmødet i 2006, fordi<br />
<strong>Finansforbundet</strong> fandt det nødvendigt at lave et fagligt<br />
fællesskab for it-ansatte. Ikke mindst på grund af, at<br />
mange it-ansatte lander i virksomheder, der ikke lever op<br />
til <strong>Finansforbundet</strong>s overenskomster for området. Derudover<br />
har der i perioder været nedskæringer på it-området,<br />
en oplevelse af forældede og ikke-ajourførte kompetencer<br />
samt en del medlemmer, der har oplevet sig tæt på<br />
fratrædelsessituationer.<br />
På baggrund af den stigende internationalisering på itområdet<br />
er IT-klubben også med, når <strong>Finansforbundet</strong><br />
arbejder internationalt.<br />
Formand for IT-klubben er Steen Lund Olsen fra Danske<br />
Kreds.<br />
It–funktioner fylder en markant del af hverdagen i den finansielle<br />
sektor – og en stadigt voksende del af <strong>Finansforbundet</strong>s<br />
medlemmer arbejder til daglig med it. IT-klubben er <strong>Finansforbundet</strong>s<br />
betegnelse for de aktiviteter, som<br />
forbundet afholder med fokus på it-medlemmerne. IT-klubben<br />
er ikke en lukket klub – alle medlemmer med interesse for it<br />
kan deltage i aktiviteterne.<br />
LÆS MERE PÅ WWW.FINANSFORBUNDET.DK/IT.<br />
PÅ HJEMMESIDEN KAN DU OGSÅ TILMELDE DIG VORES<br />
IT-NYHEDSSERVICE OG BLIVE LØBENDE OPDATERET<br />
OM AKTIVITETER I IT-KLUBBEN.<br />
Få opdateret din it-faglige viden på IT-klubbens<br />
gå- hjem- møder.<br />
IT-klubben har indledt et samarbejde med Microworld Gruppen<br />
omkring afholdelse af en række faglige gå- hjem -møder.<br />
Microworld uddanner årligt over 2.000 it-teknikere og mere<br />
end 3.000 it-brugere gennem instruktørbaseret undervisning,<br />
e-learning, selvstudier eller via deres unikke Blended Learning<br />
-kurser. På 2 gå- hjem- møder i Mmaj kan du gratis høre<br />
Microworlds erfarne undervisere fortælle om forskellige<br />
aktuelle it-emner.<br />
4. maj 2009 kan du høre lidt mere om, hvad der egentlig<br />
er det nye ved Windows Vista og Office 2007- pakken.<br />
Her kan du bl.a. høre om:<br />
• Windows Vista: De nye forbedringer i sikkerhed, mobilitet og<br />
produktivitet.<br />
• Nye funktioner i Office 2007, såsom Office-knappen, båndet,<br />
kommando-faner, kontekst-faner, dialogboks-åbnere, værktøjslinjen<br />
hurtig adgang, gallerier, hurtigt valg af visninger og<br />
indstillinger af statuslinjen<br />
• Ændringer i Word, Excel, Powerpoint og Outlook<br />
27. maj 2009 kan du blive introduceret til Microsoft Windows<br />
Server 2008<br />
Her kan du bl.a. høre om:<br />
• Terminal Server: Hvad kan den nye Terminal Server?<br />
• Hyper-v: Hvordan ser det indbyggede virtualiseringsværktøj<br />
ud?<br />
• Server Core: Hvad er Server Core, og hvad kan den bruges til?<br />
• AD: Hvilke nye muligheder ligger der i AD?<br />
• Certificeringer: Det nye certificeringstrack og præsentation af<br />
kurser<br />
Begge gå- hjem -møder afholdes hos <strong>Finansforbundet</strong>, Applebys<br />
Plads i København. Deltagelse i gå- hjem -møderne er gratis. Du<br />
kan læse mere og tilmelde dig på www.finansforbundet.dk/it.<br />
Finans februar 2009 49
spørgehjørnet<br />
Skriv til redaktionen:<br />
<strong>Finansforbundet</strong>s eksperter sidder klar til at<br />
svare på dine spørgsmål om alt, hvad der<br />
vedrører dit job.<br />
Skriv til redaktionen: cjo@finansforbundet.dk eller<br />
<strong>Finansforbundet</strong>, Applebys Plads 5, 1411 København K.<br />
Klage over Arbejdsskadestyrelsens<br />
afgørelse<br />
Jeg kom til skade med mit knæ, da jeg faldt<br />
ned af en trappe på min arbejdsplads. Arbejdsskadestyrelsen<br />
har tilkendt mig en godtgørelse<br />
for mén på otte procent og givet afslag<br />
på tab af erhvervsevne. Jeg er ikke tilfreds<br />
med afgørelsen om tab af erhvervsevne. Kan<br />
der ske noget ved at klage?<br />
Trainee –<br />
indmeldelse i a-kasser<br />
Jeg forventer at afslutte min uddannelse som<br />
finansøkonom i slutningen af juni 2009. Umiddelbart<br />
herefter er det planen, at jeg skal<br />
fortsætte som trainee.<br />
Hvornår anbefaler I, at jeg melder mig ind i<br />
a-kassen/FTF-A? Og hvordan melder jeg mig<br />
ind?<br />
Vi anbefaler, at du melder dig ind via FTF-A’s<br />
hjemmeside www.FTF-A.dk. Hvis du gør det,<br />
træder tidspunktet for din indmeldelse i kraft<br />
med det samme, fordi FTF-A elektronisk registrerer,<br />
hvornår vi får din indmeldelse.<br />
Venlig hilsen<br />
Bodil Rheder, konsulent i FTF-A Kontakten<br />
Venlig hilsen<br />
Lilia Nielsen<br />
Svar<br />
Det er Ankestyrelsen, der er klageinstans på<br />
arbejdsskadeområdet, og de er ikke bundet af<br />
Arbejdsskadestyrelsens afgørelse.<br />
Ankestyrelsen kan vælge at se på den samlede<br />
afgørelse, det vil i din situation sige at se<br />
på både mén og tab af erhvervsevne, hvis der<br />
er særlig grund til det. Ankestyrelsens vurdering<br />
kan altså både gå i opadgående og nedadgående<br />
retning, hvis de ikke er enige.<br />
Jeg håber, at du har fået svar på dit spørgsmål.<br />
Ellers er du velkommen til at kontakte<br />
<strong>Finansforbundet</strong>s socialrådgivere.<br />
Venlig hilsen<br />
Bente Knudsbøl, socialrådgiver<br />
Venlig hilsen<br />
P. Mikkelsen<br />
Svar<br />
For at opnå de særlige dimittend-rettigheder<br />
skal du melde dig ind i a-kassen/FTF-A, senest<br />
to uger efter du afsluttede din uddannelse<br />
som finansøkonom. Det er ikke nok, at du har<br />
afleveret indmeldelsen i <strong>Finansforbundet</strong>,<br />
inden tougers fristen er udløbet. Det afgørende<br />
er, at FTF-A har fået den!<br />
Eftersom du afslutter en erhvervsmæssig<br />
uddannelse på mindst 18 måneder, kan du<br />
blive optaget som nyuddannet (dimittend) og<br />
dermed opnå særlige dimittend-rettigheder.<br />
Af særlige dimittend-rettigheder kan blandt<br />
andet nævnes dagpengeret, én måned efter<br />
du har afsluttet din uddannelse som finansøkonom.<br />
Normalt har man først dagpengeret<br />
efter et års medlemskab. Ligesom du også<br />
opnår ret til feriedagpenge – det nøjagtige<br />
antal afhænger af, hvornår du dimitterer.<br />
Tjenesteattest<br />
ved fratrædelse<br />
Jeg fratrådte i banken den 1. november<br />
2008.<br />
Nu er jeg kommet i tanke om, at jeg ikke<br />
har fået nogen anbefaling eller udtalelse fra<br />
min tidligere arbejdsgiver. Jeg vil derfor<br />
spørge, om det ikke er normalt, at man mindst<br />
får en tjenesteattest, som anfører, hvor længe<br />
jeg har været ansat, og hvad jeg har beskæftiget<br />
mig med. Det fik jeg, da jeg for flere år<br />
siden skiftede job.<br />
Venlig hilsen<br />
Mikkel Hansen<br />
Svar<br />
Per 1. juni 2008 blev der foretaget en ændring<br />
i funktionærloven, som bevirkede, at § 17 om<br />
tjenesteattester blev ophævet.<br />
50 Finans februar 2009
spørgehjørnet<br />
Bente Knudsbøl,<br />
socialrådgiver<br />
Ifølge den tidligere § 17 havde funktionæren<br />
til enhver tid ret til at få bekræftet:<br />
• i hvilket tidsrum tjenesteforholdet havde<br />
varet<br />
• hvilket arbejde funktionæren hovedsagelig<br />
havde været beskæftiget med<br />
• hvilken løn funktionæren havde oppebåret<br />
og<br />
• i tilfælde af opsigelse – på begæring<br />
oplysning om årsagen til afskedigelsen.<br />
Denne ret har funktionæren altså ikke længere,<br />
men i § 2, stk. 7, punkt 3 er der indsat<br />
følgende:<br />
”På funktionærens begæring skal arbejdsgiveren<br />
skriftligt oplyse om årsagen til afskedigelsen“.<br />
Venlig hilsen<br />
Kurt Wahl, faglig konsulent<br />
Stress efter stort<br />
arbejdspres<br />
Jeg er sygemeldt på grund af stress efter en<br />
periode med et meget stort arbejdspres. Jeg<br />
går til psykolog og er også i kontakt med min<br />
egen læge, som har talt om at anmelde min<br />
sygdom som arbejdsskade. Jeg er usikker på,<br />
hvad jeg skal gøre, og kunne godt bruge noget<br />
mere viden. Er det noget, <strong>Finansforbundet</strong> kan<br />
hjælpe mig med?<br />
Venlig hilsen<br />
E. Johannesen<br />
Svar<br />
Stress er desværre et stigende problem, også<br />
blandt ansatte i finanssektoren. Psykiske skader<br />
kan anmeldes som erhvervssygdom, hvis<br />
de opstår, efter at man har været udsat for<br />
en bestemt påvirkning over længere tid. Din<br />
læge har pligt til at anmelde skaden, hvis han<br />
formoder, at din sygdom skyldes arbejdet,<br />
men du kan også selv anmelde skaden. Skaden<br />
skal anmeldes, senest et år efter at du har<br />
fundet ud af, at sygdommen kan skyldes<br />
arbejdet.<br />
Vi har samlet en række spørgsmål og svar i<br />
en FAQ om arbejdsskader, som du kan finde på<br />
finansforbundet.dk under Løn & Arbejde.<br />
Samme sted finder du også en temaside med<br />
nyttig information om stress.<br />
Som medlem af <strong>Finansforbundet</strong> kan du<br />
desuden kontakte forbundets socialrådgivere<br />
om råd og vejledning om din arbejdsskadesag.<br />
Endelig kan du også finde nærmere information<br />
om psykiske arbejdsskader på ask.dk.<br />
Venlig hilsen<br />
Birgit Larsen, socialrådgiver<br />
Birgit Larsen,<br />
socialrådgiver<br />
Bodil Rheder,<br />
konsulent i FTF-A Kontakten<br />
Kurt Wahl,<br />
faglig konsulent<br />
Finans februar 2008 51
a jour<br />
meddelelser<br />
nyheder<br />
servicetilbud<br />
90 stressvejledere er uddannet<br />
<strong>Finansforbundet</strong>s stressvejlederuddannelse, som i samarbejde med Center for<br />
Stress og Trivsel udbydes til tillidsmænd, sikkerhedsrepræsentanter og ledere, er<br />
meget populær. Det første år har tre hold a 30 deltagere gennemført uddannelsen,<br />
og der har været lange ventelister for at komme med. Og samme tendens er der<br />
udsigt til på de to hold, der er fastlagt i 2009. Allerede før tilmeldingsfristen til<br />
forårsholdet udløb den 19. januar, oversteg antallet af tilmeldte antallet af pladser<br />
på uddannelsen.<br />
”Det er positivt, at vi med stressvejlederuddannelsen har ramt noget, som der<br />
virkelig er stor efterspørgsel efter. Men samtidig er det et udtryk for noget<br />
negativt, at der er store problemer med stresshåndteringen ude i virksomheden“,<br />
siger Michael Budolfsen, næstformand i <strong>Finansforbundet</strong>.<br />
Hidtil har især tillidsmændene stormet til stressvejlederuddannelsen, men nu er<br />
der også venteliste for ledere, hvilket Michael Budolfsen betegner som ekstremt<br />
positivt.<br />
”Det er et tegn på, at flere virksomheder tager stressproblemerne alvorligt“,<br />
mener han.<br />
Rift om styrk dig selv-kurser<br />
Tilmeldingsfristen til forårets kurser var den 30.<br />
november 2009. Umiddelbart derefter blev alle<br />
kursuspladser fordelt efter princippet ”de, der endnu<br />
ikke har deltaget i et Styrk dig selv-kursus, har førsteret“.<br />
Alle kurser er fyldt op, undtagen ”Din fremtid<br />
og dig – karriereudvikling for it“, som foregår på<br />
det nye Hotel Opus i Horsens den 24.-26. april,<br />
og ”Voksenlivkurserne“, hvor der stadig er ledige<br />
pladser på begge de udbudte datoer.<br />
Kursustilmeldingen er dog stadig åben, så det er<br />
muligt at blive skrevet på venteliste til kurserne. Vi<br />
oplever desværre ofte at de, der har været heldige<br />
at få tilbudt en plads, melder fra igen – også med<br />
relativ kort varsel – hvilket så kommer medlemmer,<br />
der har valgt at blive skrevet på ventelisten, til gode.<br />
Læs mere om kurserne på finansforbundet.dk under<br />
kurser & karriere.<br />
Dette forår er der to nye kurser på programmet:<br />
”Spis sundt uden at lave mad“, som er målrettet<br />
singlemænd. Dog har det vist sig, at behovet ikke<br />
kun er mænds. Der er også rigtig mange kvinder,<br />
der har ønsket at komme på kurset, der har Per<br />
Brændgaard Mikkelsen og vores egen konsulent<br />
Anne Tellerup som undervisere. I modsætning til<br />
kurset Livsstil, hvor vi selv går ud og høster årstidens<br />
friske afgrøder og bliver vejledt i, hvordan de<br />
bedst og sundest kan anvendes, handler dette kursus<br />
om, hvordan man hurtigst muligt kan slippe om<br />
ved måltiderne – og stadig leve sundt. Der er også<br />
gode tips til dem, der ønsker at smide de ekstra<br />
julekilo igen.<br />
”Det samarbejdende menneske“, der primært<br />
foregår udendørs, har fokus på individet i samarbejdet<br />
– hvordan reagerer du, når du møder bestemte<br />
mennesker, og hvordan kan det bruges med fordel i<br />
team? Netop dette sidste aspekt er formentlig årsagen<br />
til, at mange har valgt at melde sig til kurset<br />
sammen med kolleger.<br />
2009<br />
STYRK DIG SELV<br />
KURSER FORÅR<br />
NYHEDER<br />
17<br />
DET SAMARBEJDENDE<br />
MENNESKE<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
18<br />
SPIS SUNDT UDEN AT<br />
LAVE MAD<br />
<br />
<br />
<br />
1<br />
67467_Styrk Dig Selv 10.indd 1 22/10/08 12:50:05<br />
52 Finans februar 2009
Ændret struktur for det<br />
politiske arbejde<br />
Som udgangspunkt er politisk arbejde ikke stationært. Politiske udvalg nedsættes,<br />
når der er et bestemt behov for det. I <strong>Finansforbundet</strong>s regi betyder det, at<br />
de syv politiske ansvarsområder – eller udvalg om man vil – som man har arbejdet<br />
med i landsmødeperioden 2006-2008, nu er blevet reduceret til fem. Det<br />
er sket efter en diskussion om, hvordan man bedst arbejder med de ti politiske<br />
indsatsområder, som landsmødet i oktober 2008 vedtog.<br />
Forbundets hovedbestyrelse har besluttet at droppe ansvarsområdet KOP<br />
(Kommunikation og politisk påvirkning) med den begrundelse, at udvalget<br />
har fået afsluttet tre store og afgørende opgaver i perioden 2006-2008: Udvikling<br />
og implementering af en ny visuel identitet i forbundet, udvikling af en fælles<br />
kommunikationsstrategi samt udvikling af en strategi for politisk påvirkning.<br />
Desuden har man besluttet at lægge de to hidtidige selvstændige ansvarsområder<br />
MTM (Merværdi til medlemmerne) og Profession tillidsvalgte sammen til<br />
et ansvarsområde. Begrundelsen er dels, at der i Profession tillidsvalgte har ligget<br />
en masse driftsopgaver, som bør udskilles til en sekretariatsopgave. Dertil<br />
kommer, at begge ansvarsområder handler om forholdet mellem forbund og<br />
medlem. Navnet på det nye ansvarsområde er endnu ikke bestemt.<br />
De øvrige fire politiske ansvarsområder SVOR (Sektorvilkår og -rammer),<br />
arbejdsliv, BOV (Beskæftigelse og velfærd) samt Kompetenceudvikling fortsætter<br />
uændret.<br />
Fuldtids- eller deltidsforsikret i FTF-A<br />
Når din arbejdstid er over 30 timer, skal du være fuldtidsmedlem af <strong>Finansforbundet</strong>.<br />
Er arbejdstiden derimod 30 timer eller derunder, skal du være deltidsmedlem.<br />
Du har samme rettigheder, uanset hvilket medlemskabstype, du har.<br />
Det eneste, der ændrer sig, er det kontingent, du skal betale. Fuldtidsmedlemmer<br />
betaler 225 kr. om måneden, og deltidsmedlemmer betaler 112,5 kr. om<br />
måneden.<br />
Medlemskabet af <strong>Finansforbundet</strong> har ingen indflydelse på din ret til dagpenge<br />
og/eller efterløn.<br />
I FTF-A kan du være fuldtidsforsikret eller deltidsforsikret.<br />
Hvis du er fuldtidsforsikret, behøver du ikke at lade dig deltidsforsikre, når du<br />
går ned i tid. Også selv om arbejdstiden kommer under 30 timer. Spørgsmålet er<br />
så, hvad du kan få i dagpenge eller efterløn.<br />
For at opnå maksimal dagpenge og efterløns sats, skal du:<br />
› have en gennemsnitlig ugentlig arbejdstid på mindst 24,7 timer<br />
› have en månedlige løn på mindst 19.000 kr. (sats for år 2009)<br />
› kunne og ville være fuld til rådighed for arbejdsmarkedet,<br />
både ved overgangen til dagpenge og/eller efterlønnen<br />
Med hensyn til efterlønnen gælder det, at hvis du fortsætter på arbejdsmarkedet<br />
og opfylder 2 års reglen, får du ret til en efterløn, der svarer til den højeste<br />
dagpengesats, og et mindre fradrag for dine pensioner. Du opfylder 2 års reglen,<br />
når du har haft dit efterlønsbevis i mindst 2 år, og lønarbejde i mindst 3.120<br />
timer, inden du overgår til efterlønnen.<br />
Generalforsamling nykreds<br />
NYKREDS afholder generalforsamling lørdag den 2. maj 2009, kl. 9.00 på<br />
Hotel Koldingfjord.<br />
I henhold til vedtægterne kan der blandt de pr. 1. januar 2009 34 ledige og hvilende<br />
medlemmer vælges 3 delegerede.<br />
Forslag til delegerede blandt ledige og hvilende medlemmer skal være formanden<br />
i hænde senest fredag den 20. februar 2009. Såfremt der indkommer flere end<br />
3 forslag til delegerede, vil kredsen foranledige afholdt valg.<br />
Dagsorden ifølge vedtægterne. Forslag, der ønskes behandlet på mødet, må være<br />
formanden i hænde senest 14 dage før generalforsamlingens afholdelse.<br />
Venlig hilsen<br />
NYKREDS, Bestyrelsen<br />
GENERALFORSAMLING I KREDS syd<br />
Kreds Syd indkalder herved til ordinær generalforsamling fredag den 20. marts 2009<br />
kl. 17.45 på Hotel Koldingfjord, Fjordvej 154, 6000 Kolding.<br />
Dagsorden for generalforsamlingen i henhold til vedtægternes § 4:<br />
1. Valg af dirigent<br />
2. Beretning fra bestyrelsen om kKredsens virksomhed i det forløbne år<br />
3. Orientering om <strong>Finansforbundet</strong>s virksomhed i det forløbne år<br />
4. Forelæggelse af det reviderede regnskab<br />
5. Indkomne forslag<br />
– fra bestyrelsen<br />
– fra medlemmerne<br />
6. Fastsættelse af honorar til bestyrelsen<br />
7. Valg<br />
a. 4-5 bestyrelsesmedlemmer for 2 år<br />
b. indtil 4 suppleanter for 1 år. Der vælges alene suppleanter, når der<br />
er en fuldtallig bestyrelse, eller hvis der opstiller en suppleant fra en<br />
af de virksomheder, der allerede er repræsenteret med de maksimale<br />
• 3 bestyrelsesmedlemmer.<br />
• 2 revisorer<br />
• 1 revisorsuppleant<br />
8. Eventuelt<br />
Forslag, der ønskes behandlet på generalforsamlingen, skal være formanden i hænde<br />
senest 3 uger før generalforsamlingen.<br />
Forslag fremsendes til Kreds Syd, Vendersgade 75, 7000 Fredericia.<br />
Program for dagen indeholdende beretning, regnskab, tilmeldingsblanket m.v. vil<br />
senest medio februar 2008 blive fremsendt til kKredsens medlemmer. Generalforsamlingen,<br />
som er en delegeretforsamling, er åben for alle medlemmer,<br />
dog er det kun de delegerede eller disses suppleanter, som har stemmeret.<br />
Kreds Syd vil foranledige afholdt valg af delegerede blandt kKredsens ledige og<br />
hvilende medlemmer. Nærmere herom vil blive meddelt de pågældende direkte.<br />
Før generalforsamlingen vil der være mulighed for en sandwich. Efter generalforsamlingen<br />
er der middag og underholdning ved Lars Lilholt. Der vil blive tilbud<br />
om overnatning.<br />
Venlig hilsen<br />
Kreds Syd, Bestyrelsen<br />
GENERALFORSAMLING<br />
I kredsene<br />
Finans februar 2009 53
Ledige og seniorer<br />
Arrangementerne fra Netværksgrupperne er for ledige i det på gældende område,<br />
hvis ikke der står andet i annonceteksten. Arrangementer fra Senior-grupperne<br />
er for seniorer i det pågældende område, hvis der ikke står andet i annoncen.<br />
alle netværksgrupper<br />
Sort sol<br />
1. og 2. april arrangeres en tur for ledige i hele landet til<br />
sort sol i Sønderjylland. På turen vil vi besøge Trapholt i<br />
Kolding samt opleve sort sol, og indkvartering vil være på<br />
Rudbøl Grænsekro. På 2.-dagen vil vi køre langs Vadehavet<br />
mod Ribe, og undervejs vil der være mulighed for at se<br />
blandt andet Schackenborg Slot og Højer Sluser. Endvidere<br />
vil en arbejdsmarkedskonsulent fra <strong>Finansforbundet</strong> informere<br />
om aktuelle emner.<br />
For at få en idé om, hvor mange der kunne have lyst til<br />
at deltage i dette arrangement, vil vi gerne have en forhåndstilmelding<br />
til Susanne Skov, ss@finansforbundet.dk<br />
senest den 16. februar. I Finans nummer 3 kan man læse<br />
mere om programmet til dette arrangement, og her vil der<br />
være endelig tilmelding, men allerede nu vil vi opfordre til<br />
at sætte kryds i kalenderen.<br />
Seniorgruppen vejle<br />
Forårsarrangement<br />
Foredrag af "Luksus-vagabond" Lis Ingemann med efterfølgende<br />
frokost.<br />
Tid: 18. marts klokken 11<br />
(kaffe fra klokken 10.30).<br />
Sted: DGI Huset, Willy Sørensens Plads 5, 7100 Vejle.<br />
Bus nummer 3 og 11 fra DSB-stationen.<br />
Afstand fra DSB-station til DGI Huset 1.300 m.<br />
Pris: Kroner 50 for medlemmer, kroner 200 for<br />
ledsagere.<br />
Frist: 25. februar<br />
Tilmelding: Lissy Hansen, Bøgballevej 111, 7171 Uldum,<br />
lissyhansen@dlgpost.dk.<br />
Betaling: Vedlægges tilmeldingen i check eller indsættes<br />
på konto nr. 9402 4800340373. Husk<br />
at skrive navn og telefonnummer i rubrikken<br />
”tekst på modtagers kontoudskrift“.<br />
Seniorgruppen fyn<br />
Forårsmøde<br />
Vi har følgende program til vort møde på Næsbyhoved<br />
Skov. Velkomst, medlemsmøde med valg og kaffe med<br />
kringle. Vi får besøg af tidligere vismand professor Christen<br />
Sørensen, SDU.<br />
Christen Sørensen er kendt fra den offentlige debat omkring<br />
økonomiske problemer.<br />
Emne: ”Bankernes situation nu og et par år frem”.<br />
Klokken 13.00 serveres en dejlig middag<br />
med en øl eller vand.<br />
Tid: 12. marts klokken 9.45.<br />
Sted: Næsbyhoved Skov, Kanalvej 52, Odense.<br />
Pris: Medlemmer kroner 75,00 – ledsager<br />
(fælles bopæl) kroner 260,00.<br />
Kontonr: Beløbet indsættes på konto<br />
2376-5495887725.<br />
Frist: 5. marts 2009.<br />
Tilmelding: Carl Ove Olsen: 6611 8158.<br />
Yderligere navne til tilmelding:<br />
Lis Larsen: 6616 1413<br />
J.E. Jørgensen: 6616 4484<br />
H. Weber Jeppesen: 6597 4325<br />
Ingvard Petersen: 6594 2119.<br />
Seniorgruppen storstrøm<br />
En tur i Gladsaxe Teater<br />
Turen går til Gladsaxe Teater for at se stykket "De betaler<br />
ikke- vi betaler ikke!"<br />
Tid: Onsdag den 4. marts klokken 19.30.<br />
Sted: Gladsaxe Teater klokken 19.30.<br />
Pris: Medlemmer kroner 300/450 ledsager.<br />
Frist: 13. februar.<br />
Tilmelding: Grete Fagerberg, 55 38 72 45, e-mail:<br />
ghf@post11.tele.dk.<br />
Opsamling med bus:<br />
Nykøbing F. 15.30<br />
Vordingborg 16.00<br />
Næstved 16.35<br />
Rønnede 16.55<br />
Seniorgruppen hovedstaden<br />
Foredrag med politidirektør Hanne Bech Hansen<br />
Vi mødes til foredrag med politidirektør Hanne Bech Hansen,<br />
hvorefter vi spiser frokost.<br />
Tid: Torsdag den 12. marts kl. 10.30 (kaffe)<br />
Sted: Restaurant Brøndby, Brøndby Stadium 10,<br />
2605 Brøndby.(Bus S500 lige til døren samt<br />
gode parkeringsforhold)<br />
Pris: Gratis - men tilmelding nødvendig<br />
Frist: Fredag den 20. februar<br />
Tilmelding: Esther Haugaard, Kærbyvej 135,<br />
2610 Rødovre, e-mail: esther1@live.dk<br />
Oversigt over arrangementer i 2009<br />
26 maj: Vi kører til Den gamle Købmandsgaard i Tornby<br />
og besøger også Ørnereservatet. Aftensmaden indtages<br />
på ”Tannishus”.<br />
10. september: Besøg på ”Fregatten Jylland” og Ebeltoft<br />
by. Aftensmaden indtages på Rold Storkro.<br />
1. december: Julefrokost i Papegøjehaven (Papegøjeburet),<br />
Aalborg. Foredrag/indlæg ved forfatteren Helge<br />
Quistdorf, Rebild.<br />
Seniorgruppen Sønderjylland<br />
Oversigt over arrangementer i 2009<br />
31. marts: Besøg på Haderslev Kaserne m.m. Frokost.<br />
12. maj: Sejltur på Kappeln med frokost, derefter besøg<br />
på det nye A.P. Møller Gymnasium i Slesvig.<br />
26. august: Frokost på den Gl. Kro i Gråsten, rundvisning<br />
Gråsten Slot m.v. Sønderjysk kaffebord, foredrag ”Hvad<br />
skete der i 1864”.<br />
27. oktober: Lottespil m. biksemad - Holbøl Landbohjem.<br />
27. november: Julefrokost på Holbøl Landbohjem.<br />
SENIORGRUPPEN VESTSJÆLLAND<br />
Oversigt over arrangementer i 2009<br />
2. april: Foredrag om sund ernæring med efterfølgende<br />
buffet. Arrangementet finder sted på Ankerhus, Sorø.<br />
28. maj: Forårstur til blandt andet Statoil og Kalundborg<br />
Kirke, inklusive frokost.<br />
30. oktober: Revy på Menstrup Kro, inklusive middag.<br />
Se nærmere i de kommende numre af Finans.<br />
Jeg tilmelder mig arrangementet:<br />
Seniorgruppen Vejle<br />
Forårsarrangement, 18. marts<br />
Seniorgruppen Storstrøm<br />
En tur i Gladsaxe Teater, 4. februar<br />
Seniorgruppen Hovedstaden<br />
Foredrag med politidirektør, 12. marts<br />
Vi gør opmærksom på, at tilmelding skal sendes til den adresse, der er anført i annoncen. Hvor ingen adresse er nævnt sendes tilmeldinger til <strong>Finansforbundet</strong>.<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr./By:<br />
Telefon: Antal deltagere: Stiger på i:<br />
54 Finans februar 2009
Fyring<br />
skyder ny<br />
karriere<br />
i gang<br />
Læs side 56
finansjob<br />
fyring skubber<br />
karrieren i en ny retning<br />
”Det er jo livet i en nøddeskal. Du får nogle slag, og dem må du prøve at få det bedste ud af”,<br />
siger Mona Lee Hansen om sin fyring fra Diba Bank. Nu er hun på udkig efter et job uden for finanssektoren.<br />
Anette Poulsen, som blev fritstillet i Nordea i oktober, er i gang med at uddanne sig til lærer<br />
Af Elisabeth Teisen et@finansforbundet.dk Foto: Stig Stasig<br />
En fyring er en eksistentiel lussing. For de fleste<br />
udgør jobbet en meget stor del af identiteten.<br />
Noget af det første vi spørger hinanden om, når vi<br />
møder nye mennesker, er: ”Hvad laver du?“, eller<br />
”Hvor arbejder du?“.<br />
Annette Poulsen og Mona Hansen er blandt de<br />
616 finansansatte, der i 2008 fik en fyreseddel.<br />
Og som de forskellige mennesker, de er, har de<br />
også reageret forskelligt.<br />
Annette på 49 år er oprindeligt uddannet farmakonom<br />
og havde arbejdet halvandet år i Nordea i<br />
Roskilde, da hun i oktober blev fritstillet. Mona,<br />
som er 33 år, fik samtidig med 33 kolleger fyresedlen<br />
i november efter fire år i Diba Bank.<br />
Annette har altså haft en måned mere til at<br />
sunde sig, da Finans taler med hende i december.<br />
Og hun har fuld fart på.<br />
”Jeg har altid godt kunnet tænke mig at være<br />
lærer, og jeg underviste eleverne på apoteket. Så<br />
jeg fandt hurtigt ud af, at det var det, jeg ville satse<br />
på, da først vreden og frustrationen havde lagt sig“,<br />
fortæller hun.<br />
Der var ikke langt fra tanke til handling. Annette<br />
ringede til den lokale privatskole i Tølløse for at<br />
høre, om de havde brug for en vikar. Hun blev ansat<br />
med det samme og har været i gang hver eneste<br />
dag siden. Vikartimerne blev hurtigt suppleret med<br />
timer i matematik og fysik på den nærliggende<br />
kostskole i Tølløse, og her er hun blevet ansat som<br />
fast vikar 15 timer om ugen fra starten af 2009.<br />
Læser psykologi på seminarium<br />
Men hun vil have læreruddannelsen. Også her er<br />
brikkerne faldet på plads hurtigere, end hun havde<br />
fantasi til at forestille sig, da hun ryddede sit skrivebord<br />
i Nordea.<br />
I december startede psykologikurset på Holbæk<br />
Seminarium, og med det tog Annette hul på den<br />
to¬årige meritlæreruddannelse. Hun satser på linjefagene<br />
matematik og fysik eller engelsk.<br />
Da det er gået så hurtigt, at hun i realiteten stadig<br />
er i job, mens hun starter på den nye uddannelse,<br />
har hun mulighed for at få et SVU-tillæg, der<br />
betyder, at hun får et beløb, der svarer til dagpenge,<br />
mens hun studerer.<br />
”Jeg har altid kunnet lide at læse og at være<br />
sammen med unge mennesker. De har en anden<br />
mere direkte måde at kommunikere på, som jeg<br />
godt kan lide. Og man mærker med det samme, om<br />
man er accepteret eller ej. På kostskolen er man<br />
100 procent på og får et meget intenst forhold<br />
til eleverne, som man også spiser med en gang<br />
imellem“, siger hun.<br />
Arbejdsdagene kan være lange. Annette snupper<br />
af og til nogle vikartimer som ”morgenåbner“ i<br />
det lokale fritidshjem, og på kostskolen er der<br />
aftenvagter. Men trods lange dage kommer Annette<br />
glad hjem hver dag. Hun nyder de gode kolleger<br />
og stemningen på skolen, der er fuld af musik, fordi<br />
der også er en musikefterskole tilknyttet.<br />
Du lærer meget om dig selv<br />
Mona Lee Hansen, 33 år, er fortsat i færd med at<br />
sunde sig oven på den voldsomme oplevelse, det<br />
er at stå med en opsigelse i hånden.<br />
”Verden står helt stille, når man bliver fyret. Det<br />
er en chokerende oplevelse, hvor man mister store<br />
dele af det, der tidligere var grundstenene i tilværelsen.<br />
Du mister et socialt netværk, dit økonomiske<br />
fundament og sidst, men ikke mindst en del af<br />
din identitet og selvværd. Noget går i stykker. Det<br />
er gennemgribende utrygt, og jeg vil ikke sige, at<br />
jeg helt er kommet mig endnu, men det har sat<br />
nogle tanker i gang, som er vigtige at få tænkt. Det<br />
er jo livet i en nøddeskal. Du får noget modgang,<br />
og det må du prøve at få det bedste ud af“, siger<br />
Mona og fortsætter:<br />
”Man bliver et nøgent menneske, og du bliver<br />
tvunget til at stille dig selv spørgsmålet: ”Hvem er<br />
jeg, hvis jeg ikke er mit arbejde i banken?“. Du bliver<br />
nødt til at finde ind til dine grundlæggende værdier,<br />
og på den måde lærer du rigtigt meget om dig<br />
selv“.<br />
En fyring er ikke enden, men begyndelsen til<br />
56 Finans februar 2009
En fyring er ikke enden, men begyndelsen til<br />
noget andet, mener Mona Lee Hansen, som nu<br />
vil begynde at læse til socialrådgiver.<br />
noget andet, er Monas konklusion. Tværtimod har<br />
man mulighed for at komme styrket ud på den<br />
anden side, hvis man vælger den positive vinkel.<br />
”De fleste mennesker lever på auto-pilot, men<br />
nu har jeg fået chancen for at gentænke, hvad jeg<br />
vil med mit liv. Jeg er ikke færdig med processen.<br />
Men jeg er færdig med at slå mig selv i hovedet og<br />
tænke ”ikke god nok“. Det var nogle ydre omstændigheder.<br />
Organisationen skulle slankes, og det har<br />
ikke noget med mig at gøre. Basta. Som menige<br />
medarbejdere har vi ikke magten og indflydelsen til<br />
at bestemme, om vi bliver fyret eller ej, men vi har<br />
dog magten til at bestemme, hvordan vi vil reagere<br />
på vores nye situation. Jeg har fundet ud af, at det<br />
ikke er det, jeg laver, men den, jeg er, der har værdi.<br />
Det er ikke de slag, vi får i livet, men hvordan vi<br />
reagerer på dem, som definerer os som personer“.<br />
Vil læse til socialrådgiver<br />
En stor del af Monas værdier knytter sig til familien.<br />
Hun har mand og tre små børn på henholdsvis 7, 5<br />
og 1 år.<br />
”Det begrænser min aktionsradius. Jeg er ikke<br />
den, der starter på fuld tid eller med at pendle til<br />
København fra Næstved. Som vilkårene er i øjeblikket,<br />
må jeg sikkert indstille mig på at finde job<br />
uden for den finansielle sektor“.<br />
Tankerne går i retning af noget med psykologi.<br />
” Jeg vil læse til socialrådgiver. Det er et job som<br />
indholder en stor del psykologi, men også områder<br />
som jura, samfundsfag som jeg finder spændende.<br />
Det er ikke en uddannelse, jeg ellers har overvejet,<br />
men kunne se at udd/jobbet ligget tæt på mit værdisæt.<br />
Glæder mig rigtig meget til at komme i gang,<br />
og det føles rigtig i maven.“, siger Mona Lee Hansen.<br />
n<br />
Finans februar 2009 57
finansjob<br />
flittige mennesker får et længere liv<br />
Hvis arbejde er sundt, skal man give det til de syge, lød et af slagordene fra komikeren Jacob Haugaard i sin tid, da han stod i spidsen<br />
for Sammenslutningen af Bevidst Arbejdssky Elementer.<br />
Nu har amerikanske forskere fundet frem til, at arbejde faktisk er sundt, og at folk, som er særligt arbejdsomme og disciplinerede,<br />
kan øge livslængden med flere år i forhold til mennesker, der er mere dovne og impulsivt anlagt.<br />
Forskerne mener desuden, at folk, som arbejder målrettet og er resultatorienterede, er mere tilbøjelige til at leve lykkelige liv,<br />
skriver fpn.dk.<br />
- Ikke alene har samvittighedsfulde personer sundere vaner og løber en mindre risiko. De lever også i sundere miljøer med stabile<br />
job og forhold, fortæller professor Howard Friedman, University of California, som stod i spidsen for forskningen.<br />
Forskningsresultatet er blevet offentliggjort i det amerikanske psykologforenings tidsskrift, Health Psychology.<br />
hver fjerde hader sit job<br />
Hver fjerde voksne dansker er dødtræt af den løbebane, de har<br />
valgt. Og knap fire ud af ti mener selv, at de i sin tid valgte den helt<br />
forkerte uddannelse, viser en stor undersøgelse, som rekrutteringsfirmaet<br />
Kelly Services sidste år foretog i Danmark plus en række<br />
andre europæiske lande.<br />
Ifølge direktør Henrik Bruun fra Kelly Services Danmark kan<br />
gruppen af utilfredse og urealiserede deles op i tre grupper: Brokkehovederne,<br />
der altid er utilfredse, men som aldrig gør noget ved<br />
det, fordi de ikke tør. Dem, der føler sig lidt "slidte“ i deres velkendte<br />
job eller arbejdsplads, og som reelt er mere utilfredse med firmaet<br />
end deres konkrete jobfunktioner. Og endelig den tredje og meget<br />
store gruppe, der har valgt uddannelse og karriere uden at være<br />
ret bevidste om, hvad de i virkeligheden har lyst til og talent for -<br />
hvad de virkelig brænder for", siger Henrik Bruun til epn.dk.<br />
ensartede danskere er<br />
nøglen til økonomisk succes<br />
Danskerne er meget ens: Vi taler samme sprog, og på<br />
tværs af politiske holdninger deler vi værdier som samarbejde,<br />
kompromis og fleksibilitet. John Hall, britisk professor<br />
i sociologi ved det canadiske McGill University,<br />
mener, at det har været grundlaget for den stærke danske<br />
økonomi.<br />
”Min forskning viser, at den type økonomi, man finder i<br />
små stater som Danmark, hvor man har en høj grad af<br />
national ensartethed, og hvor folk er parate til at gå på<br />
kompromis med deres egeninteresser og samarbejde med<br />
mennesker, der ligner dem selv, har fremelsket gode<br />
vækstbetingelser i en verden med frihandel“, siger han til<br />
Ugebrevet A4.<br />
SIDDER DU PÅ DEN RIGTIGE STOL?<br />
Finansjob.dk er din indgang til job og karriere i finanssektoren.<br />
Opret dit CV og få besked på mail om nye stillingsopslag,<br />
der matcher dine kriterier.<br />
Sammenlign din løn med niveauet for lignende stillinger.<br />
Brug vores afklaringsværktøj til at skabe overblik over, hvilke<br />
jobtyper der passer til dine kompetencer.<br />
FINANSJOB.DK<br />
- MERE END EN JOBPORTAL<br />
58 Finans februar 2009
EKSAMINERET FINANSRÅDGIVER<br />
KOMPETENCEGIVENDE UDDANNELSE, DER OMFATTER<br />
Unik faglig ballast på højt niveau målrettet en professionel rådgivning<br />
Ønsker du som fagansvarlig at styrke din kommunikation over for kolleger<br />
- så deltag på kurset:<br />
VIL DU VÆRE EN BEDRE FAGANSVARLIG?<br />
hvor du arbejder med:<br />
<br />
<br />
<br />
Klik ind på og læs mere...<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Skovsvinget 10<br />
8660 Skanderborg<br />
Telefon 8993 3333
SORTERET MAGASINPOST ID-NR.: 41028<br />
ALT HENVENDELSE; WWW.FINANSFORBUNDET.DK; TLF. 3296 4600