tvunget til motion
Download PDF - Finansforbundet
Download PDF - Finansforbundet
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
FSP Pension er med dig i alle livets faser<br />
Vi <strong>til</strong>passer din pension <strong>til</strong><br />
både små og store overraskelser<br />
Nogle begivenheder kan planlægges nok så meget og alligevel overraske. Alle ændringer i din <strong>til</strong>værelse afføder<br />
nye behov for økonomisk tryghed. Det er derfor, vi kan <strong>til</strong>passe din FSP Pension gennem hele livet. Fra singleliv<br />
<strong>til</strong> familieliv. Fra lejlighed <strong>til</strong> hus. Fra job <strong>til</strong> job. Fra travlhed <strong>til</strong> orlov. Og fra lønmodtager <strong>til</strong> livsnyder. Vi er der<br />
hele tiden for at give dig bedre råd <strong>til</strong> et bedre liv.<br />
Tag vores børnepension som eksempel. Den kan sikre dine børn og stedbørn en månedlig udbetaling, frem <strong>til</strong> de<br />
er 21 år, hvis du kommer ud for et uheld. Det er aldrig rart at tænke på, at der kan ske dig noget. Men det er godt<br />
at vide, at din FSP Pension både kan rumme en opsparing og et sikkerhedsnet. Det gør det meget lettere at nyde<br />
både små og store overraskelser.<br />
Læs mere om dine fordele på www.fsp.dk
indhold<br />
12 Må jeg tage en cola, chef?<br />
Arbejdspladsen har et medansvar for medarbejdernes sundhed,<br />
mener mange medlemmmer af Finansforbundet<br />
22<br />
VI ER LETTEDE<br />
18 Optræden <strong>til</strong> et godt 5-tal<br />
Danske Bank bruger performancemålinger som et ledelsesværktøj<br />
22 vi er lettede<br />
Medarbejderne glæder sig over Amagerbankens redning<br />
24 Bank for stenbroen og Strandvejen<br />
De taler om værdier og drømme i Arbejdernes Landsbank, og kunderne<br />
strømmer <strong>til</strong><br />
28 Statsgaranti for 195 milliarder<br />
51 pengeinstitutter har sikret sig likviditet med statens hjælp<br />
30 TEMA: landsmøde<br />
249 delegerede mødtes i Aalborg for at diskutere,<br />
hvordan Finansforbundet kan blive en endnu bedre fagforening<br />
Tema:<br />
Landsmøde<br />
30-37<br />
40 Guld er altid målet<br />
Morten Jørgensen vil både være den bedste med Guldfireren<br />
og som finansrådgiver i Nykredit<br />
42 networking i det jordjyske<br />
Omkring et havlt hundrede unge mødtes <strong>til</strong> Finansforbundets karrierebar i<br />
Aalborg<br />
40<br />
GULD ER ALTID MÅLET<br />
46 Afrika kan ikke vente<br />
Pensioneret Jyske Bank-ansat kører Afrika tyndt i ombygget Toyota<br />
4-11 Nyheder<br />
7 leder<br />
38-39 globalt<br />
44 bankhistorie<br />
48 finanskronik<br />
50 spørgehjørnet<br />
51 juristeriet<br />
52 Ajour – meddelelser og medlems<strong>til</strong>bud<br />
53 arrangementer for ledige og seniorer<br />
56-58 Finansjob – nyt om job og karriere<br />
det faste<br />
Finans, Finansforbundets Magasin • Medlem af Dansk Fagpresseforening. ISSN 0907-0192 • Nr. 9, oktober 2010. Næste nummer fredag fredag 5. november 2010• Udgiver:<br />
Finans forbundet, Applebys Plads 5, Postboks 1960, 1411 Kbh. K, telefon 3296 4600, telefax 3296 1225. www.finansforbundet.dk • Redaktion: Lotte Ustrup Christensen (ansv.<br />
red.), Carsten Jørgensen (ansv, redaktør), cjo@finans forbundet.dk • Carsten Rasmussen (DJ), cr@finansforbundet.dk • Elisabeth Teisen (DJ), et@finansforbundet.dk • Jens Sillesen (DJ),<br />
jsi@finansforbundet.dk•Sabina Furbo sf@finansforbundet.dk • Berit villadsen bv@finansfporbundet.dk •Sajeev Shankar ssh@finansforbundet.dk• Annoncer: DG Media, St. Kongensgade<br />
72, 1264 København K, telefon 3370 7647, fax 7027 1156 • www.dgmedia.dk • Læserindlæg: Læserindlæg senest fredag 15. oktober. Synspunkter i bladet afspejler ikke<br />
nødvendigvis Finansforbundets holdning • Oplag: 56.000 • Design og tryk: Datagraf • Forsidefoto: Jakob Mark<br />
Finans oktober 2010 3
Nyheder<br />
❜<br />
”Det kan godt være, at vi skal<br />
fritage bankerne for selskabsskattenedsættelsen.<br />
Det er jeg selv<br />
fortaler for. Vi skal skabe mest<br />
mulig værdi for de producerende<br />
virksomheder“<br />
Mike Legarth, finans- og skatteordfører fra de Konservative,<br />
<strong>til</strong> Jyllands-Posten<br />
Tredje massefyring<br />
i Alm. Brand Bank<br />
Finansforbundet kritiserer Alm. Brand Bank for dårlig ledelse i<br />
forbindelse med fyringen af 27 ud af i alt 400 medarbejdere i<br />
Alm. Brand Bank sidst i august. Fyringsrunden er den tredje på<br />
under to år.<br />
”Jeg kan kun konkludere, at det er et udtryk for dårlig ledelse<br />
i Alm. Brand, når virksomheden a hele tre omgange fyrer medarbejdere.<br />
Det undrer mig også, at fyringer skulle være nødvendige,<br />
når koncernen netop har opjusteret forventningerne<br />
med 200 millioner kroner. Det forekommer besynderligt og meget<br />
kortsigtet“, siger næstformand i Finansforbundet Solveig<br />
Ørteby.<br />
Finansforbundet har forhandlet med<br />
Alm. Brand om vilkår for de fyrede og<br />
konstaterer, at virksomheden har<br />
valgt at gå lige <strong>til</strong> grænsen af, hvad<br />
en medarbejder som minimum skal<br />
<strong>til</strong>bydes ifølge funktionærloven.<br />
”Vi har appelleret <strong>til</strong> ledelsens<br />
sociale ansvar. Men det har været<br />
for døve ører. Virksomheden <strong>til</strong>byder<br />
for eksempel ikke et såkaldt<br />
eksternt outplacement-forløb for<br />
de fyrede, hvilket ellers er kutyme.<br />
I stedet skal den, der fyrer medarbejderen,<br />
også være den, der<br />
forsøger at hjælpe vedkommende<br />
videre <strong>til</strong> andet job. Alle kan vel<br />
sætte sig ind i de følelser, medarbejderen<br />
sidder med i den<br />
situation“, siger Solveig<br />
Ørteby.<br />
Finansfolk er ældre<br />
end gennemsnittet<br />
I 1995 var en ansat i finanssektoren i gennemsnit 39,4 år. I 2009<br />
var gennemsnitsalderen 43,2 år, og det er omkring fire år ældre end<br />
gennemsnitsalderen for hele den danske arbejdsstyrke. Antallet af<br />
medarbejdere i finanssektoren, som har rundet 60 år, er ifølge FA<br />
godt 5.000, hvilket svarer <strong>til</strong> otte procent af samtlige finansansatte.<br />
Fusion<br />
godkendt<br />
Generalforsamlinger i Skælskør Bank og Max Bank har i august og<br />
september godkendt, at de to sydsjællandske banker kan fusionere.<br />
Banken vil blive videreført som Max Bank, og hovedsædet vil komme<br />
<strong>til</strong> at ligge i Max Banks nuværende hovedsæde ved havnen i Næstved.<br />
4 Finans oktober 2010
nyheder<br />
Kvinder sakker<br />
håbløst bagefter<br />
Kvinder ansat i den finansielle sektor<br />
tjener i gennemsnit 2,8 millioner kroner<br />
mindre end mænd igennem et helt liv.<br />
Foto: Lisbeth Holten<br />
En kvinde, der som 25-årig bliver ansat i den<br />
finansielle sektor, kan se frem <strong>til</strong>, at hun får<br />
2,8 millioner kroner mindre i livsindkomst end<br />
hendes mandlige kollega, der er ansat i samme<br />
type job. Det svarer <strong>til</strong> en uforklaret lønforskel<br />
mellem mænd og kvinder ansat i den<br />
finansielle sektor på 11,2 procent. Det viser<br />
en statistisk analyse af lønforskelle mellem<br />
mænd og kvinder ansat i den finansielle sektor,<br />
som Finansforbundet har foretaget.<br />
Den urimelighed kan ingen være tjent med,<br />
mener forbundsformand i Finansforbundet<br />
Kent Petersen.<br />
”2,8 millioner kroner skriger op i ansigtet.<br />
Der skal være en lige lønfordeling uanset køn”,<br />
siger forbundsformanden, der forgæves har<br />
forsøgt at få Finanssektorens Arbejdsgiverforening<br />
(FA ) i tale om en samlet indsats mod<br />
at løse problemet.<br />
Men hos FA mener man, at det er et virksomhedsanliggende.<br />
Et argument, forbundsformanden<br />
har svært ved at acceptere.<br />
”Vi må alle trække i arbejdstøjet og få den<br />
grundlæggende urimelighed udlignet. I Finansforbundet<br />
vil vi straks gå i gang med at<br />
gennemanalysere problems<strong>til</strong>lingen og gøre<br />
noget ved uligelønnen på baggrund af den<br />
analyse. Det er klart, at et samarbejde med<br />
arbejdsgiverne ville gavne indsatsen. Jeg tror<br />
ikke på, at det bunder i ond vilje, men man skal<br />
være mere end blind for ikke at se, at vi her<br />
har en urimelighed, som alle har et ansvar for<br />
at få løst”, lyder det fra Kent Petersen.<br />
I de 11,2 procent er der korrigeret for forskelle<br />
i uddannelsesbaggrund og for, hvilke<br />
jobfunktioner der primært varetages af mænd<br />
henholdsvis kvinder, samt en række øvrige<br />
forhold, der kan tænkes at spille ind på løndannelsen.<br />
Diskrimination, præferencer, sygdomsmønster<br />
og andre adfærdsmønstre kan spille<br />
ind på analysen. Det er dog ikke sandsynligt,<br />
at de er så vigtige, at de kan redegøre for<br />
11,2 procent uforklaret lønforskel. Analysen<br />
tyder derfor på, at der findes mekanismer i<br />
den finansielle sektor, der systematisk forfordeler<br />
kvinder lønmæssigt. /SF<br />
Læs også side 37<br />
FORSKELLEN MELLEM<br />
MÆND OG KVINDERS INDKOMST<br />
Forskel i kr.<br />
Månedlig lønindkomst<br />
4.412<br />
(2009)<br />
Månedligt pensionsbidrag<br />
717<br />
(2009)<br />
Gennemsnitlig<br />
lønindkomst om året<br />
(nutidsværdi)<br />
Årlig løbende<br />
pensionsudbetaling<br />
(nutidsværdi)<br />
53.430<br />
34.355<br />
Lønindkomst efter 40 2.137.200<br />
år på arbejdsmarkedet<br />
Pensionsudbetaling<br />
652.745<br />
ved levetid på 84 år<br />
Livsindkomst 2.789.945<br />
Kilde: Danmarks Statistik, 2007-data forskeradgang,<br />
FA Kønsopdelt lønstatistik, SB Aktuar<br />
pensionsmodel 2010 og egne beregninger.<br />
Finans oktober 2010 5
nyheder<br />
banker i risikozonen<br />
Hele 40 banker ligger ifølge Finans<strong>til</strong>synet på<br />
kant med de nye regler, der skal forhindre<br />
fremtidens bankkrak, og de er per brev blevet<br />
bedt om at få styr på deres ting inden 2012,<br />
når det nye regelsæt træder i kraft.<br />
”Vi har kigget på, hvad der karakteriserede<br />
de banker, der kom i problemer under denne<br />
krise og den forrige krise. Og der er nogle<br />
ting, der går igen. Vi er kommet frem <strong>til</strong>, hvordan<br />
vi mener, at bankerne skal ligge – og vi<br />
har derfor meddelt de relevante banker, at de<br />
skal bringe forholdene i orden”, siger Finans<strong>til</strong>synets<br />
direktør, Ulrik Nødgaard, <strong>til</strong> Jyllands-<br />
Posten og påpeger, at myndighederne vil<br />
kunne tvinge bankerne <strong>til</strong> at bringe deres risici<br />
ned fra 2012.<br />
De nye krav er baseret på den såkaldte <strong>til</strong>synsdiamant,<br />
der definerer, hvilke farer en<br />
bank skal undgå – fordelt på fem punkter:<br />
Store engagementer, udlånsvækst, forhold<br />
mellem ind- og udlån og likviditetsmæssig<br />
overdækning samt eksponering <strong>til</strong> ejendomsbranchen.<br />
Ifølge Ulrik Nødgaard vil en stor del<br />
af bankerne relativt let kunne bringe deres<br />
forhold i orden. Men der er også banker, som<br />
har mere alvorlige problemer.<br />
Arbejdsskadesager<br />
vurderes igen<br />
Et stort antal arbejdsskadesager om <strong>til</strong>skadekomne,<br />
som har arbejdet på deltid, skal formentlig<br />
genoptages, oplyser Arbejdsskadestyrelsen.<br />
To domme i Højesteret om fastsættelse<br />
af årsløn og erhvervsevnetabsprocent<br />
for deltidsansatte betyder, at styrelsen nu<br />
gerne vil i kontakt med deltidsansatte, som<br />
tidligere har fået vurderet en arbejdsskadesag.<br />
Dommene kan betyde, at deltidsansatte har<br />
krav på en højere erstatning, end de oprindelig<br />
er blevet <strong>til</strong>delt. Så ring <strong>til</strong> Arbejdsskadestyrelsen<br />
(tlf. 72 20 60 00 ), hvis du som deltidsansat<br />
har haft en arbejdsskadesag <strong>til</strong> behandling.<br />
Fornuftig regulering<br />
Christiansborg-forliget om lønregler for bankdirektører og -bestyrelser er et godt<br />
kompromis, der tager fat på problemerne på direktionsgangene uden at skyde over<br />
målet med regulering af specialfunktioner blandt medarbejderne, mener Finansforbundets<br />
formand, Kent Petersen.<br />
I forliget, som kun Enhedslisten står uden for, er indeholdt, at aktieoptioner eller<br />
lignende instrumenter højst må udgøre 25 procent af den variable løndel, ligesom<br />
der videreføres et loft over den variable løndel på 50 procent af den faste løn for<br />
direktionen.<br />
”Det er ganske fornuftigt, at forligsparterne har indset, at et isoleret nationalt<br />
indgreb på medarbejderniveau ville have kostet konkurrenceevne i forhold <strong>til</strong> at <strong>til</strong>trække<br />
de dygtigste hoveder med højt kompetenceniveau. Det har den danske sektor<br />
nemlig brug for. Også <strong>til</strong> en internationalt konkurrencedygtig løn“, siger Kent<br />
Petersen.<br />
❜”Jørgen Brændstrup blev<br />
udpeget <strong>til</strong> jobbet som<br />
bankens administrerende<br />
direktør i oktober<br />
2008, da den tidligere<br />
direktør brat afgik ved<br />
døden. På det tidspunkt<br />
var verden og særligt finansverdenen<br />
i frit fald.<br />
Jørgen Brændstrup påtog<br />
sig opgaven, og når banken<br />
eksisterer i dag, er det<br />
ikke, som nogen siger, på<br />
trods af ham – men på<br />
grund af ham“.<br />
N.E. Nielsen, Amagerbankens bestyrelsesformand,<br />
på bankens generalforsamling<br />
6 Finans oktober 2010
leder<br />
Vi tror på, at Finansrådet<br />
vil være så fornuftige<br />
at tage imod den<br />
udstrakte hånd<br />
Fælles kamp<br />
for bedre image<br />
Næstformand Solveig Ørteby, formand Kent Petersen<br />
og næstformand Michael Budolfsen<br />
Det var ikke solskin, Finansrådets formand, Peter Straarup, varslede, da han gæstede Finansforbundets landsmøde.<br />
Tværtimod var Peter Straarups budskab <strong>til</strong> landsmødedeltagerne, at mørke skyer stadig hænger over sektoren, og der vil de<br />
blive en rum tid. Og bankernes dårlige image gør det ikke lettere for virksomhederne, sagde han. Nej, det tror vi heller<br />
ikke. Og vi ved, at det bestemt heller ikke gør det lettere for medarbejderne i sektoren. For medarbejderne er bankens<br />
ansigt i mødet med kunden, og selv i private sammenhænge oplever mange finansansatte nærmest at skulle stå <strong>til</strong> regnskab<br />
for selve finanskrisen.<br />
Ansatte i finansielle virksomheder har en høj faglighed og etik. Alligevel er det dem, der ofte står for skud i medierne, når<br />
ansvaret for krisen skal placeres. Finansforbundet har kæmpet en brav kamp for at komme <strong>til</strong> orde i pressen, når der har<br />
været angreb på vores medlemmer, og vi har opfordret Finansrådet <strong>til</strong> at udvise samme ansvarlighed og offentligt vedkende<br />
sig sin del af ansvaret og støtte op om deres medarbejdere.<br />
For det er der brug for. Vi har den seneste tid oplevet en stigning i trusler mod især vores kassemedarbejdere. Forklaringen<br />
er jo først og fremmest, at mange kunder med dårlig økonomi oplever, at banken er <strong>til</strong>bageholdende med bevilling af<br />
lån og overtræk. Men det er meget nærliggende at tro, at det dårlige image også har indflydelse på stigningen i trusler<br />
mod vores medlemmer.<br />
Bankernes imageproblem går ud over vores medlemmer, og derfor må Finansforbundet også forholde sig <strong>til</strong> det. Det er<br />
klart, at vi hverken kan eller skal påtage os hele ansvaret for at genoprette bankernes image. Medarbejderne og virksomhederne<br />
er forbundne kar, når vi taler om image. Medarbejdernes ry påvirker virksomhedens image og vice versa. Derfor<br />
er vi parate <strong>til</strong> at gå ind i et samarbejde med Finansrådet for at tage kampen op. Naturligvis har Finansforbundet og<br />
Finansrådet hver deres rolle og hver deres interesser at varetage, og det skal vi holde fast i. Der er ting, vi aldrig bliver<br />
enige om. Men på en række områder er der sammenfald af interesser, og der kunne det være rigtig stærkt for begge parter,<br />
at vi står skulder ved skulder. Bankernes image er et oplagt emne, men også lønsumsafgiften, rammevilkår og regulering<br />
af sektoren burde Finansforbundet og Finansrådet kunne finde fælles fodslag på.<br />
Vi har strakt hånden ud, og vi tror på, at Finansrådet vil være så fornuftige at tage imod den. Det kan måske få skyerne <strong>til</strong><br />
at skilles og lukke nogle velfortjente solstrejf ind <strong>til</strong> medarbejderne og virksomhederne. n<br />
Finans oktober 2010 7
” Det er både modigt<br />
og visionært!<br />
Er det bare noget du<br />
ryster ud af ærmet?”<br />
prøv<br />
Børsen<br />
2 uger<br />
gratis<br />
BØRSEN GIVER GENNEMSLAGSKRAFT<br />
Børsen er Danmarks førende erhvervsavis. Hver dag får du nyheder og værdifuld viden.<br />
De mange forskellige sektioner giver specialviden. Og på borsen.dk får du opdaterede<br />
nyheder døgnet rundt. Vil du have glæde af Børsens mange værktøjer, så bes<strong>til</strong> dit eget<br />
multimedieabonnement og vågn op <strong>til</strong> dugfriske erhvervsnyheder.<br />
SMS ”GRATIS” TIL 1231 ELLER Gå IND på BoRSEN.DK/BoRSEN<br />
Tilbuddet gælder kun husstande og virksomheder, der ikke har haft abonnement på Børsen de sidste 6 mdr.<br />
Der beregnes porto <strong>til</strong> udlandet. Abonnementet stopper automatisk efter 2 uger. Sms er <strong>til</strong> normal trafiktakst.<br />
Dagbladet Børsen, Møntergade 19, 1140 Kbh. K, tlf.: 3332 0102.
nyheder<br />
Filmanmeldelse:<br />
Gordon Gekko er <strong>til</strong>bage<br />
Steen Jakobsen, økonomisk kommentator og partner i Limus Capital, har set<br />
”Wall Street: Money never sleeps”, hvor især Michael Douglas imponerer<br />
“I once said Greed is good, now it seems it’s<br />
legal”.<br />
Instruktøren Oliver Stone har med ”Wall<br />
Street: Money never sleeps” igen skabt en<br />
film, som rammer lige i hjertet på finansverdenen.<br />
I 1987 forsøgte han at lave grin med<br />
Yuppie-kulturen og finansverdenen og endte<br />
med at skabe FILMEN! Hovedpersonen Gordon<br />
Gekko (Michael Douglas) blev kult, og<br />
det gjorde hans udtalelse om grådighed også.<br />
Jeg var noget skeptisk, da jeg begav mig <strong>til</strong><br />
forpremiere på opføl geren her 23 år senere.<br />
Men <strong>til</strong> min egen overraskelse sad jeg og<br />
nød ”Money never sleeps“, dens intriger og<br />
Gekko!<br />
Lad mig sige det kort: Gekko er Michael<br />
Douglas, og Michael Douglas er Gekko. Verdens<br />
største røvhul. Men han spilles med en<br />
sådan overbevisning, at man ikke kan undgå<br />
at falde for det.<br />
”Money never sleeps” er relevant for alle,<br />
der arbejder i den finansielle branche eller ønsker<br />
at forstå den. Troværdigheden i beskrivelsen<br />
af finanskrisen anno 2008/2009 er<br />
fremragende. Vi ser, hvordan en Bear Stearn/<br />
Lehman-institution bliver taget nedenom og<br />
hjem, mens den onde AAA-bank, Churchill<br />
Schwartz – leg lidt med ordene, og du finder<br />
en bank fra den virkelige verden – spiller hårdt<br />
mod hårdt og får alt for en slik, da verden jo<br />
skal reddes med offentlige penge.<br />
Der er fantastprojekter omkring bølgeenergi<br />
med vanvittige videnskabsfolk, der får<br />
hundredvis af millioner alene på tanken om en<br />
god ide. Der er kærlighed, konflikter, idealer<br />
og mod på livet, men først og fremmest er<br />
der spekulative bobler. Disse kommer i flere<br />
former, og hvis filmen har en gennemgående<br />
morale, er den, at verden altid har en finansiel<br />
boble. Gekko går endda så vidt som <strong>til</strong> at forudsige,<br />
at den næste bliver “Green Energy“ –<br />
en konklusion, som ikke falder langt fra denne<br />
ydmyge filmanmelders egen mening.<br />
Filmens opbygning er klassisk – Gekko<br />
kommer ud af fængslet og synes en forandret<br />
mand. Han skriver bøger, holder foredrag og<br />
spår verdens undergang: “Is everybody drinking<br />
the same Kool-Aid?“ spørger han. Naturligvis<br />
gør de det. For det er mere vores egoer,<br />
der styrer, hvor markedet og verden går hen,<br />
end rationel tankegang.<br />
Hvordan forklarer man ellers boligboblen i<br />
USA? I filmen fortalt gennem den unge hovedperson<br />
Jacobs mor (Susan Sarandon), som<br />
har sagt sit job op som sygeplejerske for at<br />
sælge huse på Long Island, men pludselig finder<br />
ud af, at markedet ikke går op hele tiden,<br />
selvom det burde det jo?<br />
Derefter kommer Gekkos datter i spil. Hun er<br />
kæreste med Jacob, en up-and-coming mand<br />
på Wall Street, som bliver fascineret af Gordon<br />
Gekko. Gekko er isoleret fra datteren, da hun<br />
mener, han er skyld i hendes brors død (af<br />
misbrug).<br />
Gekko kommet tæt på Jacob og laver en<br />
djævlens pagt, hvor Jacob skal skaffe Gekko<br />
tæt på datteren mod <strong>til</strong> gengæld at blive hjulpet<br />
frem af Gekko. Jeg skal ikke ødelægge plottet,<br />
men lad os bare sige, at Gekko ikke er så reformeret,<br />
som vi skal tro, og heldigvis for det.<br />
Oliver Stone vælger ikke at røre ved den<br />
enorme indflydelse, som offentlige midler<br />
spillede i krisen, og det er måske filmens eneste<br />
fejl. Filmen ender, som en amerikansk film<br />
skal – der er håb for kærlighed, også morfars<br />
kærlighed, men det kan også stadig betale sig<br />
at være grådig. Retfærdighed sker stadig ikke<br />
fyldest, men modsat Oliver Stones ønske om<br />
at uds<strong>til</strong>le dealerne og bankfolkene som de<br />
onde, så har undertegnede gamle Wall Streetkriger<br />
konklusionen: Denne krise er ikke forbi<br />
endnu – der er altid spekulative bobler – og<br />
sidst, men ikke mindst: Hvad lærte vi af krisen<br />
i 2008/2009: Ingenting! n<br />
”Wall Street: Money never sleeeps” havde<br />
premiere i en række biografer landet over<br />
30. september.<br />
10 Finans oktober 2010
Vi er alt det, der sker<br />
mellem købt og betalt.<br />
PBS vokser sig stærkere og bliver <strong>til</strong> Nets.<br />
PBS har skiftet navn <strong>til</strong> Nets. Men vores vigtigste opgave er stadig den<br />
samme: At tage os af danskernes betalinger og sikre at de foregår<br />
hurtigt, umærkeligt og sikkert.<br />
Millioner af daglige transaktioner<br />
Og det er vi blevet rigtigt gode <strong>til</strong>. På 40 år har vi udviklet og forfinet fysiske<br />
netværk, der lynhurtigt flytter penge og informationer digitalt. Og et<br />
omfattende system af procedurer og aftaler, der gør transaktionerne<br />
sikre og smidige. Det er her danskernes millioner af daglige betalinger og<br />
transaktioner foregår – mellem private og forretninger, mellem borgere<br />
og det offentlige og virksomheder imellem.<br />
Fusionerer med stærke, norske BBS.<br />
Til hverdag mærker du os ikke. Vi er bare det, der sker mellem købt og<br />
betalt. Og sådan skal det blive ved med at være. Derfor er PBS fusioneret<br />
med den <strong>til</strong>svarende stærke, norske virksomhed BBS, og er blevet <strong>til</strong><br />
Nets. Sammenslutningen giver os den styrke, der skal <strong>til</strong> for at møde den<br />
voksende internationale konkurrence.<br />
Vokser for at sikre kontinuiteten.<br />
Den forøgede styrke betyder også, at vi kan fortsætte med at <strong>til</strong>byde din<br />
virksomhed trygge, effektive og avancerede betalingssystemer. Samtidig<br />
med at vores nye nordiske struktur vil være <strong>til</strong> gavn for virksomheder, der<br />
har brug for en international samarbejdspartner. Læs mere på www.nets.eu<br />
Vi samler alle aktiviteter, der vedrører kortindløsning hos Teller –<br />
et selskab i Nets.<br />
Nets er et af Nordeuropas største selskaber på området for betalinger og betalingssystemer. Koncernen, der årligt håndterer omkring 5 mia. transaktioner, er resultatet af fusionen mellem danske PBS<br />
Holding A/S og norske Nordito AS, der er moderselskab for BBS og Teller. PBS og BBS bliver <strong>til</strong>sammen <strong>til</strong> Nets mens datterselskabet Teller fremover fokuserer på aktiviteter der vedrører indløsning af<br />
internationale e betalingskort. Vi fusionerer, fordi vi sammen bliver mere konkurrencedygtige, <strong>til</strong> glæde både for vores hjemlige og vores internationale kunder.
sundhed<br />
Må jeg<br />
tage en cola, chef?<br />
En stor del af Finansforbundets medlemmer mener, at arbejdspladsen har et medansvar<br />
for medarbejdernes sundhed. Men de vil selv bestemme, om de tager imod de <strong>til</strong>bud,<br />
arbejdspladsen s<strong>til</strong>ler <strong>til</strong> rådighed, viser en rundspørge blandt 700 medlemmer<br />
Af Sajeev Shankar ssh@finansforbundet.dk<br />
Skal din arbejdsplads bekymre sig om din vægt?<br />
Eller hjælpe dig med at stoppe med at ryge? Er det i<br />
orden, at den påpeger, at du måske skal skære ned<br />
på alkoholen derhjemme?<br />
Halvdelen af de knap 700 adspurgte i rundspørgen<br />
mener, at arbejdspladsen i høj eller i nogen grad har<br />
et medansvar for sine ansattes alkoholvaner. Mens<br />
lidt over en tredjedel mener, at arbejdspladsen i høj<br />
eller nogen grad har et medansvar for sine ansattes<br />
adfærd/vaner inden for rygning, mad og svær<br />
overvægt.<br />
Undersøgelsen viser også, at medlemmerne er<br />
meget splittede omkring, hvor meget ledelsen må<br />
prikke <strong>til</strong> den enkelte medarbejder. En tredjedel<br />
mener således, at det er i orden, at virksomheden<br />
kommer med opfordringer og sundheds<strong>til</strong>bud <strong>til</strong> den<br />
”Hvis man er svært overvægtig,<br />
storryger, har et alkoholproblem<br />
eller lignende,<br />
mener jeg, at lederen kan<br />
blande sig og eventuelt <strong>til</strong>byde<br />
hjælp, da det kan give<br />
flere sygedage og fravær.<br />
Desuden synes jeg, det bør<br />
opprioriteres, at man som<br />
ansat dyrker <strong>motion</strong> og lever<br />
nogenlunde sundt“.<br />
Citat fra Finansforbundets rundspørge<br />
enkelte, mens dobbelt så mange mener, at eventuelle<br />
sundhedsordninger skal gælde for alle ansatte.<br />
Faglighed frem for sundhed<br />
Fire ud af ti mener, at det er relevant og passende,<br />
at virksomheden tager en ansøgers generelle sundhed<br />
med i betragtning, når de vælger, hvem der skal<br />
ansættes, mens seks ud ti mener det modsatte,<br />
medmindre det har direkte indflydelse på personens<br />
mulighed for at løse sine opgaver. Ifølge finansforbundets<br />
næstformand, Solveig Ørteby, bør den<br />
generelle sundhed da heller ikke være noget, der er<br />
med <strong>til</strong> at vælge ansøgere fra.<br />
”Hvis ansøgernes sundheds<strong>til</strong>stand ikke har<br />
betydning for arbejdet, er det ikke i orden, at den<br />
indgår i vurderingen. Det bør altid være de faglige<br />
12 Finans oktober 2010
Hvad er din holdning <strong>til</strong> at tage<br />
ansøgeres sundhed med i betragtning<br />
ved udvælgelse og ansættelse af<br />
nye medarbejdere i virksomheden?<br />
(Vælg gerne flere svar)<br />
39% Det er relevant og passende, at virksomheden<br />
tager en ansøgers generelle sundhed<br />
med i betragtning, når de vælger, hvem der<br />
skal ansættes<br />
14% Det er i orden at have en politik om, at<br />
virksomheden ikke ansætter rygere<br />
11% Det er i orden, at virksomheden har en<br />
politik om, at vægt kan indgå i vurderingen af<br />
en ansøger <strong>til</strong> en ledig s<strong>til</strong>ling<br />
60% Vurderinger af en ansøgers sundhed<br />
bør ikke tages med i betragtning ved<br />
ansættelser, medmindre det har direkte<br />
indflydelse på personens mulighed<br />
for at løse sine opgaver<br />
5% Ved ikke<br />
Hvad er din holdning <strong>til</strong>, at<br />
viRK SOMHeden henvender sig<br />
direkte <strong>til</strong> en ansat, som for<br />
eksempel ryger eller er overvægtig,<br />
med en opfordring<br />
om at tage imod et særligt<br />
målrettet sundheds<strong>til</strong>bud?<br />
31% Det er relevant og passende, at<br />
virksomheden kommer med personlige<br />
opfordringer og sundheds<strong>til</strong>bud <strong>til</strong> den<br />
enkelte medarbejder<br />
61% Der bør ikke gives individuelle<br />
udfordringer – sundheds<strong>til</strong>bud bør<br />
være generelle ordninger for alle<br />
8% Ved ikke<br />
Hvad er din holdning <strong>til</strong> at<br />
inddrage sundhed som tema i en<br />
medarbejderudviklingssamtale?<br />
40% Det er relevant og passende<br />
at diskutere sundhed i en MUS-samtale<br />
45% Diskussion omkring sundhed hører<br />
ikke hjemme i en MUS-samtale<br />
14% Ved ikke<br />
➼<br />
Finans oktober 2010 13
SUNDHED<br />
➼<br />
Svar fra<br />
rundspørgen<br />
I hvor høj grad mener du, at arbejdspladsen har et medansvar<br />
for sine ansattes adfærd/vaner inden for følgende områder?<br />
Rygning<br />
I høj eller nogen grad:<br />
I ringe grad eller slet ikke:<br />
Ved ikke:<br />
Alkohol<br />
I høj eller nogen grad:<br />
I ringe grad eller slet ikke:<br />
Ved ikke:<br />
Svær overvægt<br />
I høj eller nogen grad:<br />
I ringe grad eller slet ikke:<br />
Ved ikke:<br />
36 procent<br />
61 procent<br />
3 procent<br />
50 procent<br />
47 procent<br />
3 procent<br />
35 procent<br />
60 procent<br />
4 procent<br />
kompetencer, man skal vælge ud fra. Jeg tror ofte, det er dem, der<br />
lever sundt, der siger, at sundhed godt må spille en rolle. For de<br />
har jo ikke noget i klemme“, fortæller hun.<br />
I undersøgelsen blev der også spurgt om, hvorvidt det er relevant<br />
og passende at diskutere sundhed i en MUS-samtale. Medlemmerne<br />
var næsten ligeligt opdelt i deres svar, dog var der en<br />
lille overvægt af dem, der mente, at sundhed ikke hører hjemme i<br />
en MUS-samtale.<br />
”Vi skal hele tiden tænke på, hvad konsekvenserne kan blive.<br />
Hvad nu, hvis man pludselig ikke lever op <strong>til</strong> de sundhedskrav, der<br />
står i MUS-samtalen? Kan man så risikere at blive fyret? Det er jo<br />
ikke meningen. Vi (Finansforbundet) skal hele tiden huske at være<br />
den svages beskytter“, siger Solveig Ørteby.<br />
Hun er dog glad for, at langt de fleste virksomheder s<strong>til</strong>ler en<br />
sund kantineordning <strong>til</strong> rådighed og giver sunde <strong>til</strong>bud <strong>til</strong> medarbejderne.<br />
Samtidig minder hun om, at medarbejdere ikke bør<br />
begraves i alle mulige og umulige sundhedsvejled ninger.<br />
”Sundhedsstyrelsen er på vej med en vejledning <strong>til</strong> særlige<br />
søvnanvisninger. Så læste jeg en blog inde på Berlingske, hvor der<br />
stod, at vi ikke længere har brug for vores hjerne. Fordi der efterhånden<br />
findes vejledninger <strong>til</strong> alt, så vi behøver ikke at tænke selv<br />
længere“, fortæller hun med et smil. n<br />
Sundhed<br />
er blevet<br />
en religion<br />
Fitness på arbejdet, grønt i kantinen og rygestopkurser. Inden<br />
for de sidste 10-15 år er kampen mod det usunde for alvor<br />
gået i gang på arbejdspladserne. Men den enorme fokus på<br />
sundhed kan risikere at uds<strong>til</strong>le de medarbejdere, der ikke passer<br />
ind i vores sundhedsidealer.<br />
Sundhed er over det hele. I fjernsynet kan man ikke undgå at<br />
støde på diverse programmer, hvor det ultimative mål er at<br />
slanke sig. På nettet bombarderes man ligeledes af sunde<br />
opskrifter og råd <strong>til</strong> vægttab. Også på arbejdspladsen har sundhedsfokuseringen<br />
vokset sig større og større over det sidste<br />
årti, og ved at være sund viser man udad<strong>til</strong>, at man har styr på<br />
sit liv. Nanna Mik Meyer er sociolog ved Copenhagen Business<br />
School, og hun har undersøgt, hvordan sundhed på arbejdspladsen<br />
har udviklet sig.<br />
”Gennem de sidste 10-15 år har vores forhold <strong>til</strong> sundhed<br />
virkelig ændret sig. Og i dag har vi fået et nærmest religiøst forhold<br />
<strong>til</strong> sundhed. Vi skal være sunde i alt, hvad vi foretager os.<br />
Sundhed er blevet vores tids metaværdi. Vi måler simpelthen,<br />
hvor godt et liv vi har, ud fra vores sundhed. I dag er det sunde<br />
lig med det gode, og det usunde er konsekvent noget dårligt”,<br />
fortæller hun.<br />
Risiko for marginalisering<br />
Sundhedsbølgen kan ifølge Nanna Mik Meyer risikere at opdele<br />
medarbejderne i to grupper.<br />
”Hvis man er synligt usund, for eksempel overvægtig, kan<br />
man let komme <strong>til</strong> at føle sig marginaliseret, hvis al snakken på<br />
arbejdspladsen går op i sundhed. Man kan risikere, nogle vil få en<br />
”os mod dem”-følelse“, fortæller hun.<br />
Solveig Ørteby, næstformand i Finansforbundet, er opmærksom<br />
på det mulige problem.<br />
”Der er desværre nogle, der bliver marginaliseret. Som fagforbund<br />
er det vores opgave at beskytte dem, der har det sværest.<br />
Hvis man bliver ramt af stress eller får en depression,<br />
ønsker man jo heller ikke at blive marginaliseret. Så håber man<br />
jo, at virksomheden og kollegerne ikke ser skævt <strong>til</strong> en af den<br />
grund, og det er det samme, der er gældende her”, fortæller<br />
hun./ SSH<br />
14 Finans oktober 2010
Der skal være plads<br />
<strong>til</strong> fest og farver<br />
”Jeg kan godt frygte,<br />
at det ender med, at arbejdsgiveren<br />
blander sig<br />
i, hvordan man lever sit<br />
liv i fritiden“, siger<br />
Martin Jensen.<br />
Selvom den 48-årige systemprogrammør<br />
Martin Jensen godt kan svinge en badmintonketsjer<br />
i ny og næ, frygter han, at sundhedsfremmende<br />
initiativer på arbejdspladsen<br />
kammer over og skaber en sundhedsfanatisme<br />
blandt medarbejderne<br />
Af Sabina Furbo sf@finansforbundet.dk<br />
Foto: Jakob Mark<br />
Systemprogrammør Martin Jensen fra JN Data vil bare gerne<br />
kunne vælge ribbenssteg frem for fuldkornspastaen, når frokosten<br />
skal indtages. Han vil også gerne kunne drikke en øl<br />
sammen med gode kollegaer uden at føle sig som en andenrangs<br />
medarbejder, og ja, så vil han gerne ryge en smøg –<br />
udendørs forstås – uden at få nedladende blikke og kommentarer<br />
som, ”skal du nu ud og ryge igen“?<br />
Martin, 48 år, er en af dem, der mener, at hele sundhedsbølgen<br />
er gået for vidt – for selvom han sætter pris på frugtvogne<br />
og selv spiller badminton sammen med kollegaer en<br />
gang imellem, så mener han, at hyggen er på vej ud af arbejdspladsen.<br />
”Selvom vores fyraftensøl ikke er afskaffet officielt, så<br />
løber det lige så langsomt ud i sandet. I stedet vælger kollegaerne<br />
ofte den fysiske udfoldelse frem for det sociale samvær<br />
med andre kollegaer – men burde der ikke være plads <strong>til</strong><br />
begge dele“, spørger Martin, der er bange for, at sundhedsbølgen<br />
kammer over i en sundhedsfanatisme, der vil marginalisere<br />
dem, der ikke passer ind.<br />
”Alle de her <strong>til</strong>bud handler jo dybest set om, at arbejdsgiverne<br />
og samfundet gerne vil have medarbejdere, der performer<br />
120 procent hele tiden. Jeg kan godt frygte, at det<br />
ender med, at arbejdsgiveren blander sig i, hvordan man lever<br />
sit liv i fritiden“, siger Martin.<br />
Husk at leve livet<br />
Selv har han altid levet efter sloganet: Man må leve, som man<br />
vil, i det omfang man ikke skader andre mennesker. Sådan vil<br />
han også foretrække, at det bliver ved med at være. For der<br />
skal være plads <strong>til</strong> fest og farver – det er godt for sammenholdet<br />
på arbejdspladsen, mener Martin.<br />
”Jeg tror, at en god bøf og en flaske god rødvin kan være<br />
gavnligt for det mentale velbefindende, i ligeså høj grad som<br />
<strong>motion</strong> er godt for kroppen. Askese er måske godt for nogen,<br />
men ikke nødvendigvis for alle. Der skal være plads <strong>til</strong> humor,<br />
hygge, fest og farver for at vi kan fungere som hele mennesker.<br />
Hvis vi fokuserer for meget på sundheden og glemmer at<br />
nyde livet, bliver det hele lidt trist og tomt“. n<br />
➼<br />
Finans oktober 2010 15
sundhed<br />
➼<br />
Motion øger fællesskabet<br />
Motion og sund<br />
kost er med <strong>til</strong> at skabe<br />
fællesskab på arbejdspladsen,<br />
mener Anette<br />
Overgaard.<br />
For 43-årige privatrådgiver Anette Overgaard<br />
fra Sparekassen Farsø er det naturligt, at<br />
arbejdsgiveren tager et medansvar for de<br />
ansattes sundhed og trivsel. Selv benytter hun<br />
sig meget af de mange sundheds<strong>til</strong>bud, som<br />
hendes arbejdsplads <strong>til</strong>byder<br />
Af Sabina Furbo sf@finansforbundet.dk<br />
Foto: Tao Lytzen<br />
Hver onsdag og søndag tager 43-årige Anette Overgaard<br />
løbetøjet på og løber en tur i de grønne arealer i Farsø sammen<br />
med almindeligandre borgere i Farsø og gode kollegaer fra<br />
Sparekassen Farsø, hvor Anette sidder som privatrådgiver<br />
<strong>til</strong> daglig. Hun har også været en ivrig deltager i diverse<br />
skridttællerkonkurrencer, spinninghold, golfarrangementer og<br />
vægttabshold i arbejdspladsregi. For siden Sparekassen Farsø<br />
indgik et samarbejde med Dansk Firma Idræt omkring kost,<br />
rygning, alkohol, <strong>motion</strong> og stress, har Anette været bidt af<br />
at dyrke krop og sjæl.<br />
Ikke at hun er fanatisk, men var det ikke for de mange<br />
muligheder, som Sparekassen Farsø s<strong>til</strong>ler <strong>til</strong> rådighed for medarbejderne<br />
eksempelvis i form af <strong>motion</strong> og sund kost, ville<br />
Anette ikke dyrke <strong>motion</strong> så ofte og konsekvent som nu.<br />
”Jeg ville stadig dyrke <strong>motion</strong> på et eller andet niveau, men<br />
ikke som nu, hvor jeg får stort udbytte af at dyrke <strong>motion</strong><br />
sammen med mine kolleger. Vi har det jo sjovt. Ligeledes ville<br />
jeg og min kollega nok ikke have fået startet løbeklubben i<br />
byen, hvis ikke vi havde modtaget opbakning og engagement<br />
fra vores arbejdsplads i den forbindelse“, fortæller Anette.<br />
Grænsen går ved indblanding<br />
For Anette handler det ikke så meget om sundheden som om<br />
samværet med kollegaerne og det, at de er fælles om den<br />
sunde linje.<br />
”Det skaber et fællesskab på arbejdspladsen, som er uundværligt.<br />
Samtidig oplever jeg også større bevidsthed omkring<br />
kost og <strong>motion</strong>, idet man mere deler oplevelser og gode råd<br />
med kollegaer over for eksempel frokosten. Ubevidst kommenterer<br />
man den fedtfattige og sunde frokost, samtidig med<br />
at man deler sine oplevelser med arbejdskollegaer, ligesom jeg<br />
oplever, at man er gode <strong>til</strong> at få hinanden med <strong>til</strong> diverse arrangementer<br />
og kampagner“, fortæller Anette, der også har påtaget<br />
sig rollen som formand for Sundhedsudvalget i Sparekassen<br />
Farsø.<br />
Anette ville dog heller ikke bryde sig om, at arbejdsgiveren<br />
blandede sig i de ansattes livss<strong>til</strong>.<br />
”Det er ikke i orden, hvis arbejdsgiveren blander sig i, om<br />
nogen ikke dyrker <strong>motion</strong>, eller påpeger, at en medarbejder<br />
skulle kvitte smøgerne. De initiativer, der er i Farsø Sparekasse,<br />
er frivillige, og der bliver ikke kigget skævt <strong>til</strong> de kollegaer, der<br />
ikke deltager i noget. Men at mulighederne er der, og arbejdspladsen<br />
står <strong>til</strong> rådighed, hvis man vil ændre på sin livss<strong>til</strong>, det<br />
er kun positivt – det viser, at de tager et medansvar“. n<br />
16 Finans oktober 2010
NYT PRODUKT<br />
Nye attraktive<br />
investeringsmuligheder<br />
i emerging markets<br />
Med Sparinvests nye afdeling Emerging Markets Corporate Value Bonds* får<br />
investorer nu adgang <strong>til</strong> virksomhedsobligationer i emerging markets – et investeringsmarked,<br />
som investorer ellers kun har haft adgang <strong>til</strong> gennem aktier og<br />
traditionelle obligationer.<br />
Emerging markets spiller en voksende rolle i den globale økonomi og er blevet en<br />
del af porteføljen for mange investorer. Det er altid en god idé at sprede sine investeringer<br />
på flere aktivklasser og Sparinvests nye afdeling giver derfor investorer<br />
en spændende mulighed for yderligere spredning i emerging markets.<br />
• Læs meget mere om den nye afdeling på emc-valuebonds.sparinvest.dk<br />
*Afdelingen er målrettet investorer, der ønsker at have en eksponering mod emerging markets og som er villige <strong>til</strong><br />
at investere i værdipapirer, hvor risikoen kan være høj.
performance<br />
Optræden <strong>til</strong> et godt 5-tal<br />
Flere og flere virksomheder bruger performancemålinger. Når Danske Bank<br />
har fokus på medarbejdernes evne <strong>til</strong> at give en god kundeoplevelse, så<br />
kommer vurderingen <strong>til</strong> at stå i medarbejdernes performanceaftaler<br />
Af Carsten Rasmussen cr@finansforbundet.dk<br />
Foto: Lisbeth Holten<br />
Er din performance <strong>til</strong> karakteren 1 eller 2, så er din præstation u<strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende.<br />
I Danske Bank er tallet 5 den højeste karakter, som en medarbejder kan<br />
få i sin performancemåling.<br />
Danske Bank er en af de virksomheder, der bruger performancemålinger<br />
som et ledelsesværktøj, der skal hjælpe medarbejderne <strong>til</strong> at levere i forhold <strong>til</strong><br />
de resultater, man ønsker i Danske Bank. Man prøver at styre på output i stedet<br />
for som førhen primært at se på, hvad medarbejderne leverer, altså hvor<br />
meget tid de lægger i arbejdet.<br />
Bedømmelsen af performance udspringer af en samtale mellem medarbejder<br />
og nærmeste chef, som holdes hvert år i første kvartal, forklarer underdirektør<br />
i Group HR Niels Frederiksen:<br />
”Når jeg sidder med mine medarbejdere, vil der være ting, jeg kan måle<br />
meget klart på og sige, det nåede du, og det nåede du ikke, men meget af det<br />
anders raastrup kristensen<br />
vil være en subjektiv vurdering. Vi summer det så op i vores årlige præstationsvurdering,<br />
som den enkelte medarbejder får på en skala fra 1 <strong>til</strong> 5, hvor 5 er<br />
bedst”.<br />
Fra toppen og ned<br />
Performance har at gøre med de faglige kompetencer, men i lige så høj grad de<br />
personlige kompetencer, der omhandler evner <strong>til</strong> samarbejde med kolleger, og<br />
hvor god man er <strong>til</strong> at give kunderne god service, når de kommer i banken.<br />
Niels Frederiksen understreger, at en lav præstationsvurdering altid skal<br />
forklares, og at lederen skal give medarbejderen forslag <strong>til</strong>, hvad hun kan gøre<br />
for at indfri forventningerne i jobbet. I den forstand er man ikke dumpet:<br />
”Hos os er det et udviklingsværktøj, der sætter fokus på, hvordan medarbejderne<br />
kan løfte deres præstation. Vores medarbejdere giver udtryk for, at<br />
de faktisk er glade for at få en <strong>til</strong>bagemelding, fordi en forudsætning for at<br />
kunne præstere godt er, at man kender forventningerne”.<br />
Set fra toppen er ordningen, at koncernens øverste chefer hvert år får en<br />
performanceaftale med de mål, de skal arbejde efter. Ligesom Niels Frederiksen<br />
holder samtaler med sin chef, så holder Per Skovhus og Tonny T. Andersen<br />
samtaler med Peter Straarup en gang om året. Tilsvarende bliver der holdt<br />
møder for regionsdirektørerne, der igen holder møder med filialdirektørerne,<br />
og på den måde bliver det filtreret ned gennem organisationen.<br />
Målstyring<br />
Uanset om du er den unge fremadstormende rådgiver eller den mangeårige<br />
stabile medarbejder, har du pligt <strong>til</strong> at ”performe”. Mens de faglige kvalifikationer<br />
tages for givet, er det i høj grad de personlige egenskaber, der bedømmes<br />
og belønnes.<br />
”En medarbejder kan jo godt knokle helt vildt og selv synes, at han leverer<br />
værdi, mens hverken virksomhed eller leder er <strong>til</strong>freds. Det er værdiskabelsen,<br />
man prøver at gå ind at lede og styre på i forhold <strong>til</strong> performance”, forklarer<br />
adjunkt Anders Raastrup Kristensen, Copenhagen Business School.<br />
18 Finans oktober 2010
Kunde<strong>til</strong>fredshed<br />
Med udgangspunkt i en <strong>til</strong>bagemelding fra den<br />
enkelte rådgivers kunder via MOT (moment of<br />
truth) drøftes medarbejderens performance.<br />
Baggrunden for de nye krav i jobbet er markedets hurtigere udvikling, der betyder,<br />
at det, medarbejderne leverede sidste år, og som var rigtig godt og skabte<br />
værdi, ikke nødvendigvis er det samme næste år. I de virksomheder, som Anders<br />
Raastrup Kristensen har kikket på, er performance blevet rygraden i personalepolitikken,<br />
fordi lederne kan bruge det <strong>til</strong> at vurdere, om de har fokus på målene,<br />
og <strong>til</strong> at hjælpe deres medarbejdere <strong>til</strong> også at holde fokus.<br />
”Målstyring fungerer sådan, at man simpelt hen formulerer store mål for hele<br />
organisationen, som bliver delt op og ud på afdelinger, som igen bliver delt ud på<br />
medarbejdere. På den måde ved hver medarbejder, hvad de skal levere”.<br />
Interessant er, at medarbejderne faktisk er glade for performancemålinger,<br />
fordi de får klar besked om, hvad de forventes at levere.<br />
”Det betyder, at når egne mål er aftalt, kan de selv prioritere arbejdsopgaver<br />
og indsats. De begynder at styre sig selv i forhold <strong>til</strong> at levere på målene, hvilket<br />
niels frederiksen<br />
➼<br />
Sandhedens<br />
time<br />
Både erhvervs- og privatrådgivere bliver<br />
målt direkte på deres performance, når kunderne<br />
bliver spurgt, hvordan de oplevede mødet med<br />
rådgiveren. Det er et godt redskab, siger Nanna<br />
Blom fra Kundelinjen<br />
Af Carsten Rasmussen cr@finansforbundet.dk<br />
Cirka hver tiende kunde bliver <strong>til</strong>budt at deltage i en undersøgelse,<br />
når de har talt med en rådgiver i Kundelinjen. Kunderne svarer på<br />
spørgsmål lige fra rådgiverens personlige fremtoning <strong>til</strong> kvaliteten<br />
af rådgivningen. Resultatet af denne MOT(moment of truth)-<br />
måling bliver lagt i skemaer og diagrammer, hvor man kan se sin<br />
egen placering. Det er personlige oplysninger, som ikke er <strong>til</strong>gængelige<br />
for andre medarbejdere. Dog bliver det offentliggjort, hvor<br />
afdelingen ligger sammenlignet med året før.<br />
”Du får sort på hvidt, hvordan du opfattes. Det er et rigtig godt<br />
redskab, fordi nogle sidder med den opfattelse, at de giver kunderne<br />
en perfekt service. Hvis kunderne så mener noget andet,<br />
giver det anledning <strong>til</strong> at tænke over sin performance”, siger kunderådgiver<br />
i Kundelinjen Nanna Blom, der selv har mange vagter<br />
om natten og i weekenden.<br />
Før i tiden blev resultatet kørt ud på team, så man kunne sylte<br />
sig ind i, at det også er de andres skyld.<br />
”Nu er det sandhedens time: Det er, hvad kunderne synes om<br />
dig. Alle de kunder kan jo ikke tage fejl, tænker jeg. Det gør, at folk<br />
måske strammer sig en lille smule an og får hængt de dårlige vaner<br />
i garderoben”, siger Nanna Blom og peger på den logiske sammenhæng,<br />
at har man en dårlig dag, så får man også kunderne i røret.<br />
”MOT-målingen er med <strong>til</strong> at fortælle, at det kommer an på dig<br />
selv, og hvordan du præsterer”, siger Nanna Blom, der ikke er enig<br />
med de kolleger, der siger, at det bare er kunderne, der er sure. n<br />
Finans oktober 2010 19
performance<br />
➼<br />
Udviklingssamtalen<br />
Bedømmelsen af performance er en samtale<br />
mellem medarbejder og leder, der afholdes<br />
hvert år i første kvartal. Samtalen bedømmer:<br />
› Hvordan har medarbejderen performet ud<br />
fra en vurdering af de påtagne opgaver?<br />
› Hvordan har medarbejderen performet på<br />
de fire målepunkter: Samarbejde, kvalitet,<br />
kundeservice og effektivitet?<br />
ikke er ensbetydende med, at medarbejderne bare skal lede sig selv”, siger<br />
Anders Raastrup Kristensen.<br />
Alle forventes at gå <strong>til</strong> arbejdet med hud og hår. Det er lederens forventning,<br />
men det er også i høj grad en forventning blandt de kolleger, der<br />
arbejder sammen, fordi den enkeltes performance i høj grad afhænger af<br />
kollegernes performance:<br />
”Der kan altså opstå situationer, hvor medarbejderne bliver ret u<strong>til</strong>fredse<br />
med hinanden, fordi de arbejder sammen med kolleger, som ikke leverer<br />
den samme værdi, som de selv synes, at de gør”.<br />
Tæt på privatlivet<br />
Arbejdsgiverens iver efter at udvikle sine medarbejdere på bestemte måder<br />
kan nemt komme tæt på det personlige, når de enkelte medarbejdere skal<br />
bedømmes og belønnes på deres personlige egenskaber.<br />
”Når man går væk fra at fokusere på input, altså tid og energi, og begynder<br />
at kikke på performance, så åbner man op for, at det er det hele menneske,<br />
som lederen skal lede. Spørger lederen <strong>til</strong>, hvordan du leverer resultater,<br />
bliver det også personlige spørgsmål, hvor lederen forholder sig <strong>til</strong><br />
privatlivet, fordi en medarbejders performance afhænger af det”, siger<br />
Anders Raastrup Kristensen.<br />
I Danske Bank er Niels Frederiksen helt på det rene med, at performance-samtalen<br />
let bliver personlig, fordi performance har at gøre med,<br />
hvordan personen fungerer:<br />
”Vi fortæller vores ledere, at de skal tage ansvar for mennesket som<br />
helhed, og at det kan række ud over tidsrummet 8-16. Vi skal tage hensyn,<br />
hvis forhold uden for arbejdspladsen spiller ind, selv om det er en balancegang.<br />
Men er der ting i privatlivet, som påvirker din præstation i jobbet<br />
negativt, vil det være naturligt at drøfte, om virksomheden kan hjælpe”,<br />
slutter Niels Frederiksen. n<br />
Vigtigt med<br />
<strong>til</strong>fredse kunder<br />
Kenneth Hansen har ikke noget imod, at den årlige<br />
performancesamtale går tæt på ham som person.<br />
Man kan hele tiden udvikle sig, siger han<br />
Kenneth Hansen, der er privatrådgiver i Tårnby, har det fint med at blive målt på<br />
sin performance. Det er både MOT og salgsopfølgning, og om du fungerer i<br />
afdelingen. Det hele bliver lagt sammen <strong>til</strong> en vurdering af din performance.<br />
”De gange, jeg har været <strong>til</strong> de samtaler, har det været meget fornuftigt. Du<br />
får selvfølgelig også nogle udviklingspunkter fremadrettet. Det er fint nok, for<br />
hvis det hele bare var godt nok, hvad skal man så arbejde videre p“, siger Kenneth<br />
Hansen, der ikke har noget imod, hvis der bliver gået tæt på hans person.<br />
Det kan være noget med den personlige kemi, når kunden kommer ind i<br />
afdelingen. Hvordan du præsenterer dem for det budskab, du nu har. Hvordan du<br />
skaber fornuftige rammer for et møde, så kunden føler sig <strong>til</strong>freds og tryg <strong>til</strong> at<br />
lægge sine ting frem.<br />
”Eftersom de fleste kunder klarer det meste via netbank og selvbetjening, har<br />
du ikke det samme <strong>til</strong>lidsbånd som en rådgiver, der har siddet i en afdeling med<br />
faste kunder i 20 år“, siger Kenneth Hansen, der er helt på det rene med, at han<br />
selvfølgelig ikke kan rådgive lige godt på alle områder, såsom pension, investeringer<br />
og forsikringer og så videre.<br />
”Når man er 27 år, kan det godt være vanskeligt at forklare en kunde på 55<br />
år, hvordan hun skal gøre med sin pension”. n<br />
kenneth hansen<br />
20 Finans oktober 2010
FÅ PAPIR PÅ DINE KOMPETENCER SOM SPECIALIST!<br />
Mere end 500 rådgivere har valgt at gennemføre uddannelsen<br />
Eksamineret finansrådgiver.<br />
Vil du også <strong>til</strong>høre denne eksklusive gruppe?<br />
Du opnår:<br />
• Høj faglig ballast, så du kan yde en topprofessionel rådgivning<br />
• Formidlingsteknikker, som sikrer kunde<strong>til</strong>fredshed og loyalitet<br />
• Kompetencer <strong>til</strong> gavn for både kunder og pengeinstitut<br />
• Personlig udvikling og eksamensbevis, som synliggør dine kompetencer<br />
Læs mere på www.finansudd.dk<br />
Finanssektorens Uddannelsescenter ejes af 110 finansielle virksomheder, der omfatter godt 27.000 medarbejdere. Vi arbejder<br />
projektorienteret og udvikler såvel faglig som almen uddannelse. Vi arbejder på alle niveauer, anvender e-learning og dækker<br />
uddannelse fra traditionelle finansfag <strong>til</strong> personlig udvikling, organisationsudvikling, salg og kommunikation. Uddannelsescentret<br />
driver <strong>til</strong>lige et moderne og professionelt kursus- og konferencecenter.<br />
Finanssektorens Uddannelsescenter har eksisteret siden 1969 og beskæftiger godt 120 medarbejdere. Vi arbejder ud fra et<br />
veldefineret værdigrundlag med følgende kerneværdier: kommunikation, kundeservice, det hele menneske, sund fornuft og<br />
fællesskab.<br />
Skovsvinget 10<br />
8660 Skanderborg<br />
Telefon 8993 3333
amagerbanken<br />
Glade medarbejdere i Amagerbankens ITog<br />
Filialdrift, fra venstre Lisbeth Norsker,<br />
Claus Lyder, Tina Olsen, Knud Berggren og<br />
Jacob Meidell (forrest halvt med ryggen <strong>til</strong>).<br />
Foto: Ricky Molloy<br />
22 Finans oktober 2010
vi er<br />
lettede<br />
Torsdag den 9. september stod det klart, at Amagerbanken er reddet som selvstændigt<br />
pengeinstitut, efter en lang sommer, hvor flere medier og eksperter i<br />
flere omgange havde dødsdømt den.<br />
”Det er klart, at vi er lettede over, at det lykkedes at skaffe den nødvendige<br />
ansvarlige kapital, som Finansiel Stabilitet havde krævet. Vi har selvfølgelig talt<br />
meget om situationen i de seneste måneder og forsøgt at holde stemningen<br />
oppe, en del medarbejdere har udtrykt nervøsitet og usikkerhed, men der er<br />
også mange – blandt andet jeg selv - som har haft stor <strong>til</strong>tro <strong>til</strong>, at vi nok skulle<br />
klare det““, siger Lisbeth Norsker, der er område<strong>til</strong>lidsmand for Stabshuset i<br />
Amagerbanken.<br />
Mange medarbejdere i filialerne har oplevet stor opbakning fra kunder, som<br />
er kommet ind og har fortalt, at de ville deltage i den nye aktieemission. Resultatet<br />
blev da også, at Amagerbanken fik fuldtegnet emissionen for næsten 900<br />
millioner kroner, hvilket er klart mere end de 750 millioner kroner, som Finansiel<br />
Stabilitet havde krævet <strong>til</strong>ført i ansvarlig kapital for at give Amagerbanken den<br />
nødvendige statsgaranti på 13,5 milliarder kroner. En garanti, der betyder, at<br />
banken fortsat kan hente penge på de internationale finansmarkeder.<br />
Som medarbejder i Amagerbanken har det ikke været opmuntrende at læse<br />
finanssiderne i avisen i juli og august, men ifølge Lisbeth Norsker har mange også<br />
ignoreret avisskriverierne om, at banken ville gå ned.<br />
”Jeg valgte at springe op og falde ned på det, der har været skrevet - men<br />
der har uden tvivl været medarbejdere, som har været meget påvirkede af alle<br />
avisskriverierne og situationen i sin helhed. Det virkede som om, at meget var<br />
grebet ud af den blå luft. Internt i banken er vi løbende blevet informeret om,<br />
hvad der er foregået, og informationsstrømmen er blevet bedre efterhånden i<br />
forløbet. Jeg har haft <strong>til</strong>lid <strong>til</strong> at ledelsen gør, hvad der skal <strong>til</strong> for at rette banken<br />
op, men det er klart, at vi har en udfordring omkring vores image, som vi skal<br />
prøve at få rettet op på i den kommende tid“, siger Lisbeth Norsker. /CJO<br />
Finans oktober 2010 23
arbejdsplads<br />
Arbejdernes Landsbank har kørt mere på det sikre, end de fleste<br />
andre pengeinstitutter de senere år, og det bærer nu frugt.<br />
Bank for stenbroen<br />
og Strandvejen<br />
Støvet er pudset af Arbejdernes Landsbank. De taler om værdier og drømme i banken,<br />
og kunderne strømmer <strong>til</strong> uanset størrelse og gørelse. Knap 1.100 medarbejdere arbejder for<br />
at udvikle banken, som med overtagelsen af Roskilde Bank har vist, at den kan og vil mere<br />
Af journalist Berit Villadsen bv@finansforbundet.dk Foto: Stig Stasig<br />
Det går godt i Arbejdernes Landsbank. Kunderne vælter ind<br />
af døren. I løbet af de sidste seks måneder har banken fået<br />
1.200 nye kunder om måneden. Heriblandt også kunder med<br />
særdeles velpolstrede tegnebøger. Men hvad er det, de kan i<br />
landets tiendestørste bank, Arbejdernes Landsbank?<br />
Magasinet Finans er taget på besøg i banken i hjertet af<br />
København. Ikke i den historiske Panoptikonbygning inde ved<br />
Københavns Hovedbanegård, hvor bankens hovedsæde ligger,<br />
men i en af de nye filialer lige ved Rundetårn. En gammel Roskilde<br />
Bank-filial, der <strong>til</strong>bage i Roskilde Bank-dagene havde en<br />
særlig indgang <strong>til</strong> formuende kunder lige ved siden af Berings<br />
Blomster. Indgangen er der stadig, men den bliver ikke brugt<br />
som kundeindgang længere. Hos Arbejdernes Landsbank bruger<br />
alle kunderne hovedindgangen uanset størrelse og gørelse.<br />
Og den politik har givet pote hele vejen fra stenbroen <strong>til</strong><br />
Strandvejen.<br />
”Vi får rigtig mange henvendelser i øjeblikket. En masse<br />
kunder kommer ind af døren. De kommer fra alle mulige banker.<br />
Og vi får en god snak med dem. Kampagnen om livsværdier,<br />
og hvad bruger du dine penge på, gør, at folk har et positivt<br />
billede af banken, når de kommer ind af døren. De refererer<br />
<strong>til</strong> den, når de kommer ind af døren. Det gør de også i mit net-<br />
24 Finans oktober 2010
Fra venstre:<br />
Kåre Breinholt, filialdirektør<br />
Maria-Elena Olman Hjæresen, kasserer og kundemedarbejder<br />
Peter Riis Hørsted, kunderådgiver.<br />
”Det er ikke en hindring, at der står Arbejdernes Landsbank<br />
på skiltet, og man er ejet af fagbevægelsen. Fra tidligere<br />
at være opfattet som støvet har banken flyttet sig rigtig<br />
meget både i det offentlige billede og profilmæssigt“.<br />
Kåre Breinholt, filialdirektør<br />
værk. Folk ved meget bedre lige nu, hvem Arbejdernes Landsbank<br />
er. Det er noget med værdier og drømme“, siger den<br />
46-årige filialdirektør Kåre Breinholt fra Arbejdernes Landsbank.<br />
En af bankens primære kundegruppe er andelsboligsegmentet,<br />
som der er et stort marked for især i København. Banken<br />
har flere års erfaring med andelsboligfinansiering og ønsker at<br />
➼<br />
Stærk spiller på andelsboligmarkedet<br />
Med et halvårsregnskab for 2010, der viser et overskud efter<br />
skat på 56 millioner kroner og en pæn kunde<strong>til</strong>gang, er Arbejdernes<br />
Landsbank en af de banker, som har manøvreret sig<br />
igennem finanskrisen med færrest skrammer. Bankdirektør<br />
Gert Jonassen forklarer bankens succes med, at den ikke har<br />
været indblandet i ejendomsspekulationer, pantebrevskarruseller<br />
eller andre kreative forretnings<strong>til</strong>tag. I stedet har banken<br />
kørt mere på det sikre. Og den investering synes at være givet<br />
godt ud.<br />
”Vi har kunder, der siger, det er et trygt sted at have deres<br />
midler. Det er rart at vide, især når du har prøvet det modsatte<br />
i Roskilde Bank. Så mens nogle banker står i stampe, og<br />
nogle endda er i minus, så er vi parate <strong>til</strong> at tale forretninger.<br />
Og i det marked, der er nu, har du mulighed for at sortere rigtig<br />
godt og grundigt i det. Frem for at skulle slås for at holde<br />
på kunderne, så er det her et spørgsmål om at videreudvikle<br />
de kunder, der er. Plus at tage imod de nye, der kommer, for<br />
der kommer en masse gode forretninger“, siger den 48-årige<br />
kunderådgiver Peter Riis Hørsted.<br />
En omskiftelig<br />
bankfilial<br />
29. september 2009 overtog Arbejdernes Landsbank fem<br />
gamle Roskilde Bank-filialer med 57 medarbejdere fordelt<br />
i Lyngby, Kalundborg, Frederikssund, Roskilde og København.<br />
Filialen ved Rundetårn er en af dem.<br />
Oprindeligt åbnede filialen den 10. december 2006<br />
som en del af SEB Bank. 25-30 medarbejdere blev dengang<br />
ansat som motor for en ekspansiv bank. Den plan<br />
blev imidlertid hurtig ændret, og SEB Bank blev sat <strong>til</strong> salg<br />
den 13. december 2006, 12 måneder gammel. I februar<br />
2007 overtog Roskilde Bank SEB Bank og fik en anderledes<br />
kundeportefølje med, en portefølje, som blandt andet<br />
trak tråde <strong>til</strong>bage <strong>til</strong> Codan Bank. Fem ud af de 11 medarbejdere<br />
i Arbejdernes Landsbank ved Rundtårn er tidligere<br />
SEB Bank-medarbejdere, Maria-Elena Olman Hjæresen er<br />
en af dem.<br />
Finans oktober 2010 25
arbejdsplads<br />
”Folk ved meget bedre lige nu, hvem Arbejdernes<br />
Landsbank er. Det er noget med værdier og drømme“,<br />
siger filialdirektør Kåre Breinholt (<strong>til</strong> venstre), der<br />
her taler med nogle af medarbejderne<br />
➼<br />
være prisstyrende og fastsættende for andelsboligmarkedet i<br />
hovedstaden. Med købet af de fem gamle Roskilde Bank-filialer<br />
har Arbejdernes Landsbank fået flere erhvervskunder og<br />
større formuende privatkunder.<br />
Øget kendskab <strong>til</strong> banken<br />
Peter Riis Hørsted sidder med nogle af bankens største privatkunder.<br />
Nogle kunder har fulgt med ham helt <strong>til</strong>bage fra hans<br />
tid i Nordea <strong>til</strong> Sparekassen Lolland, og herefter igen fra Roskilde<br />
Bank <strong>til</strong> Arbejdernes Landsbank. Og det har været en god<br />
udfordring at få kunderne på plads og <strong>til</strong>passet bankens prispakker<br />
og løsninger. Ikke mindst fordi de ifølge Peter Riis Hørsted<br />
er en lidt anden kundetype, end de er vant <strong>til</strong> at se i<br />
Arbejdernes Landsbank. Men han er glad for, hvor både hans<br />
kunder og han selv er landet. Det samme er kasserer og kundemedarbejder<br />
Maria-Elena Olman Hjæresen.<br />
”Jeg troede virkelig, jeg havde trukket nitten, da jeg fik at<br />
vide, at det var Arbejdernes Landsbank, der skulle overtage<br />
os. Jeg kendte ingen, der var kunder i banken, eller som var<br />
ansat der. Men det er gået rigtig rigtig godt. Personalemæssigt<br />
og menneskeligt har det været helt i tråd med det, jeg kan<br />
lide“, siger den 45-årige Maria-Elena Olman Hjæresen, der<br />
sammen med sine 10 andre kolleger i filialen har været i Arbejdernes<br />
Landsbank i halvandet år nu.<br />
Arbejdernes Landsbank har det sidste par år arbejdet<br />
meget for at øge kendskabet <strong>til</strong> banken både via massive<br />
reklamekampagner i tv og med sportssponsorater af blandt<br />
andet isligaen og superligaen i fodbold.<br />
”Jeg fornemmer klart, at banken har flyttet sig. Det er ikke<br />
en hindring, at der står Arbejdernes Landsbank på skiltet, og<br />
man er ejet af fagbevægelsen. Fra tidligere at være opfattet<br />
som støvet har banken flyttet sig rigtig meget både i det<br />
offentlige billede og profilmæssigt. Og jeg kan med stolthed<br />
sige, at jeg arbejder i Arbejdernes Landsbank”, siger den<br />
46-årige filialdirektør Kåre Breinholt fra Arbejdernes Landsbank.<br />
900 medarbejdere <strong>til</strong> bankstævne<br />
Hvert fjerde år afholder Arbejdernes Landsbank et bankstævne,<br />
hvor bankens 66 filialers knap 1.100 medarbejdere<br />
bliver inviteret for en hel weekend. I år var det tid igen. Knap<br />
900 medarbejdere blev fartet med busser fra hele landet <strong>til</strong><br />
Silkeborg, hvor stævnet fandt sted. Medarbejderne kunne<br />
møde hinanden på kryds og tværs <strong>til</strong> diverse aktiviteter og<br />
turneringer. Minigolf, kanosejlads, gå tur i naturen med en<br />
naturvejleder, byg en tømmerflåde, tag ud og hent et flag og<br />
billedkunstnerværksted var nogle af stævnets aktiviteter. Og<br />
det blev vel modtaget.<br />
”Vi havde hørt om det her stævne i rigtig lang tid. Det var<br />
en fantastisk oplevelse. Vildt imponerende og omfangsrigt. Og<br />
der blev ikke sparet på forplejningen. Der var rigeligt at drikke<br />
og spise. Man havde faktisk brug for et par fridage bagefter <strong>til</strong><br />
at fordøje de mange indtryk og mødet med alle de nye kolleger,<br />
der virkelig kunne finde ud af at skabe fest og stemning”,<br />
siger Maria-Elena Olman Hjæresen.<br />
”Det var fantastisk at se, hvor glade folk er for at være der,<br />
hvor de er. Der er et stort sammenhold. Der er rigtig mange<br />
mennesker, der har været i banken i mange år. Og jeg tror, de<br />
er stolte over den tid, de har haft, også med den nye ledelse<br />
og udvikling, hvor man gerne vil være mere synlig. Men uden<br />
at s<strong>til</strong>le sig op og sige, her kommer vi. De tager det afbalanceret<br />
og meget nede på jorden”, siger kunderådgiver Peter Riis<br />
Hørsted. n<br />
Arbejdernes egen bank<br />
Med Socialdemokratiets leder, Thorvald Stauning, som<br />
stærk fortaler for projektet åbner Arbejdernes Landsbank<br />
den 3. juni 1919. Arbejdernes Brændselsforretning, også<br />
kaldet Arbejderkul, spiller en væsentlig rolle i oprettelsen<br />
af banken. Arbejderkul bliver oprettet i 1916 for at afhjælpe<br />
et stort behov for kul, og den har behov for en god<br />
bankforbindelse under 1. Verdenskrig. Det får den i den<br />
nyoprettede Arbejdernes Landsbank, hvor den bliver hovedaktionær<br />
og bankens største kunde. Arbejderkul bliver<br />
en meget lukrativ forretning, men løber ind i store økonomiske<br />
vanskeligheder i starten af 1920’erne. Hovedaktionærens<br />
krise er et stort slag for banken, men med et ekstra<br />
bidrag på to øre om ugen per medlem fra Arbejdernes<br />
Fællesorganisation redder de københavnske arbejdere deres<br />
egen bank. I 1927 flytter Arbejdernes Landsbank ind i<br />
Panoptikonbygningen tæt ved Københavns Hovedbanegård,<br />
hvor den den dag i dag stadig er hovedsæde for<br />
banken.<br />
26 Finans oktober 2010
Der er et sted, hvor finansielle<br />
projekter bare fungerer<br />
Her.<br />
Her er der altid adgang <strong>til</strong> dine projekter og dokumenter. Det er let at oprette og<br />
dele arbejdsplaner, og alle projektmedlemmer har et klart overblik. Her finder du alle<br />
de værktøjer, du har brug for <strong>til</strong> at gøre dine projekter <strong>til</strong> en succes. Stedet hedder<br />
Projectplace – Nr. 1 i Europa inden for onlineservice <strong>til</strong> projektsamarbejde.<br />
Prøv gratis i 30 dage – og læs om vores <strong>til</strong>bud <strong>til</strong> den finansielle sektor på<br />
www.projectplace.dk/finans-bank<br />
Where projects just work.
Polstring<br />
Statsgaranti for<br />
195 milliarder<br />
51 danske pengeinstitutter har sikret sig likviditeten de<br />
næste tre år gennem individuelle statsgarantier<br />
Af Jens Sillesen jsi@finansforbundet.dk<br />
Likviditet er pengeinstitutternes blod. Uden den<br />
pumpende rundt i systemet vil de ikke kunne overleve.<br />
Derfor har ordningen med individuel statsgaranti<br />
været nødvendig, for at en række ellers sunde<br />
pengeinstitutter kunne overleve.<br />
”Pengemarkederne frøs <strong>til</strong>, da finanskrisen kom.<br />
Ingen har kunnet gå ud at låne uden en statsgaranti,<br />
så de har været nødvendige for at sikre likviditet”,<br />
siger administrerende bankdirektør i Vestjysk Bank<br />
Frank Kristensen.<br />
Hans pengeinstitut har selv trukket på ordningen<br />
og har optaget små otte milliarder kroner i lån<br />
med statsgaranti. Der er givet <strong>til</strong>sagn om i alt 364<br />
milliarder kroner i individuel statsgaranti <strong>til</strong> de<br />
danske pengeinstitutter. Det betyder, at pengeinstitutterne<br />
kan låne op <strong>til</strong> dette beløb, hvor staten<br />
garanterer, at långiveren får sine penge. Hvis et<br />
pengeinstitut for eksempel låner 10 milliarder kroner<br />
og ikke kan betale, når lånene skal indfries, så<br />
vil staten altså gå ind at dække <strong>til</strong>bagebetalingen.<br />
Långiveren skal altså ikke vente på sine penge i et<br />
eventuelt konkursbo, men får pengene direkte fra<br />
den danske stat. Den garanti gør det muligt for danske<br />
pengeinstitutter at låne på det internationale<br />
pengemarked <strong>til</strong> en mere rimelig rente. Det er dog<br />
ikke gratis for pengeinstitutterne at få individuel<br />
statsgaranti. Prisen har ind<strong>til</strong> 1. juli 2010 været<br />
0,95 procent årligt af det beløb, de låner. Efter<br />
denne dato er prisen 1,35 procent. Danske Bank<br />
betalte dog en lidt lavere præmie, nemlig 0,8 procent,<br />
da de har en international rating. De er et af de<br />
pengeinstitutter, der har gjort brug af ordningen.<br />
”Det var noget, vi gjorde sidste år, da krisen var<br />
højest. Vi sagde ja tak <strong>til</strong> at optage funding med<br />
tre års løbetid, hvor vi fik individuel statsgaranti. Vi<br />
fik en ramme på omkring 100 milliarder kroner“,<br />
fortæller Martin Gottlob, der er chef for Investor<br />
Relations i Danske Bank.<br />
De har brugt individuel statsgaranti på næsten<br />
39 milliarder kroner i lån, men har ikke brugt ordningen<br />
siden juli 2009.<br />
”Forklaringen er den, at markederne bedrede sig,<br />
og det viste sig, at vi kunne optage lån lige så billigt<br />
uden statsgarantien. Samtidig kunne vi optage lån<br />
med længere løbetid end tre år, og dermed kunne<br />
vi sikre banken bedre“, siger Martin Gottlob.<br />
Derfor forventer han heller ikke, at banken vil<br />
gøre brug af de over 60 milliarder kroner i individuel<br />
statsgaranti, der stadig står <strong>til</strong> rådighed ind<strong>til</strong><br />
31.12.2010. Heller ikke hos Vestjysk Bank har man<br />
gjort brug af hele <strong>til</strong>sagnet på omkring 12,5 milliarder<br />
kroner. Så selvom der er givet <strong>til</strong>sagn om individuel<br />
statsgaranti på 364 milliarder kroner, så vil der<br />
blive brugt langt færre garantier. Den 14. september<br />
2010 havde pengeinstitutterne gjort brug af<br />
omkring 195 milliarder kroner af deres statsgarantier.<br />
For mange af pengeinstitutterne udløber den<br />
individuelle statsgaranti i løbet af forsommeren<br />
2013. Det gælder også for Vestjysk Bank.<br />
”Det bliver den store øvelse de næste år at gøre<br />
os klar <strong>til</strong> selv at kunne gå på markedet og låne<br />
penge”, siger Frank Kristensen fra Vestjysk Bank.<br />
Han håber på, at fusionen med Bonusbanken og<br />
Ringkjøbing Bank vil styrke banken og sikre, at den<br />
står stærkt, når de individuelle statsgarantier udløber.<br />
n<br />
Den generelle<br />
statsgaranti<br />
› Indført med Bankpakke 1 i efteråret 2008<br />
› Staten garanterer ubegrænset for alle<br />
indskydere<br />
› Staten garanterer ubegrænset for alle<br />
simple kreditorer, såsom obligationskøbere,<br />
aktører i dag <strong>til</strong> dag-penge-markedet<br />
og andre former for långivere<br />
› Udløb 30. september 2010<br />
Den individuelle<br />
statsgaranti<br />
› Indført med Bankpakke 2 i januar 2009<br />
› Staten garanterer for 750.000 kroner<br />
per indskyder i det enkelte pengeinstitut<br />
fra 30. september 2010<br />
› Banker kan søge staten om garanti <strong>til</strong><br />
udstedelse af obligationer eller lån. Der<br />
betales en provision <strong>til</strong> staten for garantien<br />
af den enkelte bank. Garantierne løber<br />
maksimalt tre år fra udstedelsen<br />
› Staten kan s<strong>til</strong>le særlige vilkår <strong>til</strong> banker<br />
for opnåelse af garanti<br />
› Ordningen lukker 31. december 2010<br />
› EU-Kommissionen har i foråret 2010 s<strong>til</strong>let<br />
nye krav <strong>til</strong> ordningen, hvilket har betydet<br />
væsentligt strengere krav <strong>til</strong> ansøgerne og<br />
højere provisioner i perioden juli-december<br />
2010<br />
Kilde: Mandag Morgen<br />
28 Finans oktober 2010
Så meget har de enkelte pengeinstitutter lånt med individuel statsgaranti:<br />
Pengeinstitut<br />
Beløb<br />
millioner kr.<br />
Pengeinstitut<br />
Beløb<br />
millioner kr.<br />
Pengeinstitut<br />
Beløb<br />
millioner kr.<br />
Per 14. september 2010<br />
FIH Erhvervsbank 48.893<br />
Danske Bank 38.660<br />
Amagerbanken 13.523<br />
Vestjysk Bank 7.906<br />
BRFKredit 7.605<br />
DLR Kredit 7.478<br />
Spar Nord Bank 7.193<br />
Eik Banki 6.042<br />
Alm. Brand Bank A/S 6.000<br />
Arbejdernes Landsbank 5.091<br />
Max Bank 3.113<br />
Sparbank 3.021<br />
Sparekassen Sjælland 2.973<br />
Sparekassen Lolland 2.971<br />
Eik Bank Danmark 2.495<br />
Morsø Sparekasse 2.400<br />
P/F BankNordik 2.200<br />
Sparekassen Vendsyssel 2.197<br />
Sparekassen Himmerland 2.122<br />
Den Jyske Sparekasse 1.931<br />
Østjysk Bank 1.751<br />
Skjern Bank 1.745<br />
Morsø Bank 1.715<br />
Aarhus Lokalbank 1.594<br />
Diba Bank 1.500<br />
Sparekassen Kronjylland 1.500<br />
Sparekassen Farsø 1.495<br />
Nordjyske Bank 1.000<br />
Sammenslutningen af Danske 1.000<br />
Andelskasser<br />
Sparekassen Faaborg 1.000<br />
Middelfart Sparekasse 984<br />
Sparekassen Østjylland 750<br />
Noroya Sparikassi 650<br />
Totalbanken 500<br />
Sparekassen Hobro 405<br />
Grønlandsbanken 400<br />
Sparekassen Hvetbo 373<br />
Nordfyns Bank 346<br />
Vordingborg Bank 300<br />
Broager Sparekasse 299<br />
Tønder Bank 296<br />
Basisbank 273<br />
Sparekassen i Skals 249<br />
Cantobank 200<br />
Kreditbanken 150<br />
Vestfyns Bank 150<br />
Vorbasse-Hejnsvig Sparekasse 150<br />
Hvidbjerg Bank 149<br />
Dronninglund Sparekasse 149<br />
Sparekassen Limfjorden 114<br />
Sparekassen Bredebro 100<br />
Samlet 195.100<br />
Garantierne er i danske kroner, svenske kroner, US dollar og euro<br />
og er regnet ud i forhold <strong>til</strong> kursen den 14. september 2010.<br />
Hvem står klar med penge, sparring<br />
og rådgivning, hvis du bliver fyret?<br />
Sms *<br />
finans<br />
<strong>til</strong> 1969<br />
og hør<br />
mere!<br />
* koster kun alm. sms-takst.<br />
Medlemskab kun 394 kr/md. (263 kr/md efter skat). Tilmeld dig allerede i dag på ftf-a.dk<br />
Finans oktober 2010 29
TEMA: landsmøde<br />
30 Finans oktober 2010
Xxx<br />
Samarbejdet<br />
skal styrkes<br />
Finansansatte går en tid i møde, hvor de presses yderligere på produktiviteten<br />
og lønnen, og hvor der mere end nogensinde er behov for en stærk fagforening.<br />
Og så vil det blive nødvendigt at få samarbejdet med arbejdsgiverne op i et<br />
højere gear, vurderer Finansforbundets nyvalgte formand Kent Petersen efter et<br />
landsmøde, der blandt andet havde besøg af Finansrådets formand Peter Straarup<br />
Foto: Martin Dam Kristensen<br />
Finans oktober 2010 31
TEMA: landsmøde<br />
Vi skal være en<br />
stærk fagforening<br />
”Det bliver sværere at være finansansat. Arbejdsgiverne vil presse for øget effektivisering,<br />
og udefra vil både kunder og det offentlige s<strong>til</strong>le nye krav. Vi skal tage fat på alle de områder,<br />
der er med <strong>til</strong> at skabe presset”, siger Finansforbundets nyvalgte formand Kent Petersen<br />
Af ElisabethTeisen et@finansforbundet.dk<br />
Foto: Martin Dam Kristensen<br />
Det er en glad Kent Petersen, der nu er blevet valgt <strong>til</strong> formand<br />
med et enigt landsmøde i ryggen.<br />
”Det giver en styrke og et rigtig godt fundament at stå på,<br />
som jeg vil bruge på at fortsætte den udvikling, vi har sat i<br />
gang“, siger Kent Petersen.<br />
For Kent Petersen ligger der nogle store udfordringer i en<br />
tid, der ikke ligefrem er præget af medvind for den finansielle<br />
sektor, hverken nationalt eller internationalt:<br />
”Vi er begyndt at sætte flere og flere fingeraftryk på temaer<br />
fra medlemmernes hverdag, men skal vi videre af den vej, er<br />
det nødvendigt at hæve sig i helikopterperspektiv og påvirke<br />
sektorens rammevilkår. Vi skal have politikerne <strong>til</strong> at forstå, at<br />
en velfungerende finanssektor er en afgørende betingelse for,<br />
hvordan samfundet udvikler sig, og derfor skal vi have mod og<br />
vilje <strong>til</strong> at sætte vores præg på, hvordan tingene udvikler sig i<br />
et bredere perspektiv”.<br />
fra venstre Den nyvalgte formand, Kent Petersen, for Finansforbundet,<br />
den nyvalgte næstformand Solveig Ørteby og genvalgte næstformand Michael Budolfsen.<br />
32 Finans oktober 2010
Sværere at være finansansat<br />
Branchen er under hårdt pres. Internationalt spøger omfattende<br />
reguleringer udover de stramninger, der allerede er en<br />
realitet. Nationalt er politikerne inds<strong>til</strong>let på at tage sig godt<br />
betalt og hente penge i den sektor, som ikke kan trække på<br />
stor offentlig goodwill. Det pres vil slå ind i virksomhederne og<br />
meget hurtigt påvirke medlemmernes vilkår.<br />
”Det bliver sværere at være finansansat. Arbejdsgiverne vil<br />
presse for øget effektivisering, og udefra vil både kunder og<br />
det offentlige s<strong>til</strong>le nye krav. Vi skal tage fat på alle de områder,<br />
der er med <strong>til</strong> at skabe presset“, siger Finansforbundets<br />
nyvalgte formand.<br />
For at lægge vægt bag holdninger og krav er det vigtigt<br />
med et stærkt Finansforbund.<br />
”For at være en stærk stemme over for arbejdsgiverne,<br />
Christiansborg og øvrige interessenter skal vi være en stærk<br />
fagforening. Det betyder, at vi skal være mange. Vi skal have<br />
organiseret alle de ansatte i sektoren“.<br />
På landsmødet var Finansrådets formand, Peter Straarup,<br />
inviteret. Og hans billede af fremtiden for sektoren var<br />
dystert.<br />
”Jeg kan følge hans synspunkter og de dilemmaer, han ridser<br />
op. Men jo mere mørk fremtiden ser ud, jo vigtigere er det,<br />
at vi arbejder sammen med arbejdsgiverne. Samarbejdet skal<br />
op i højere gear end tidligere, og der skal handlinger bag<br />
ordene“, siger Kent Petersen.<br />
En af de store udfordringer i den kommende landsmødeperiode<br />
er forhandlingen af ny overenskomst. Og det, vurderer<br />
Kent Petersen vil blive hårdt arbejde.<br />
”Arbejdsgiverne vil udfordre os på lønomkostningerne og<br />
som Peter Straarup s<strong>til</strong>le krav om løn<strong>til</strong>bageholdenhed. Vi kan<br />
nok hurtigt blive enige om at udvikle fleksibilitet og kompetence.<br />
Men prisudviklingen på arbejdskraften bliver en hård<br />
nød at knække. Vi skal selvfølgelig – som altid – vise ansvarlighed,<br />
når vi fastsætter den generelle lønstigning. Her skal vi<br />
have argumenterne i orden, og et rigtigt godt argument er det<br />
at dokumentere det kompetenceløft, der er sket. Vi er i stand<br />
<strong>til</strong> at behandle mere og mere komplekse produkter. Det har<br />
naturligvis en pris“.<br />
Valg af næstformænd<br />
Michael Budolfsen og Solveig Ørteby blev valgt som næstformænd.<br />
Landsmødet betyder også goddag <strong>til</strong> to nye personer i<br />
Finansforbundets hovedbestyrelse. Kreds Nordea har udpeget<br />
Toni Madsen <strong>til</strong> at afløse Ole Lund Jensen, og fra Kreds Nord<br />
overtager Rikke V. Henriksen Anne Sommer Grøns plads i<br />
hovedbestyrelsen. n<br />
Kontingentet stiger<br />
Hovedbestyrelsens forslag om kontingentforøgelse blev vedtaget med et stort<br />
flertal, men det skete først efter en grundig debat.<br />
Resultatet er, at kontingentsatserne (månedligt) for alle grupper forøges pr. 1.<br />
januar 2011:<br />
Heltid: 240 kroner.<br />
Deltid: 175 kroner. (30 timer ugentligt eller derunder)<br />
Ledige, heltid: 150 kroner.<br />
Ledige, deltid: 100 kroner.<br />
Elever: 120 kroner.<br />
Hvilende/passive/pensionister: 50 kroner.<br />
› Studerende<br />
<br />
på uddannelser, der retter sig mod den finansielle sektor, kr. 0,00<br />
i studieperioden.<br />
For ledige, deltid sker der yderligere en forøgelse pr. 1. januar 2012 <strong>til</strong> 125 kroner<br />
pr. måned, mens kontingenterne for de øvrige grupper bevares uændret landsmødeperioden<br />
ud.<br />
Forslaget om kontingentforhøjelser blev fremsat på baggrund af et arbejde i en<br />
gruppe under hovedbestyrelsen. Udfordringen var at se, hvilke økonomiske udfordringer<br />
Finansforbundet ville have, hvis man ikke gjorde noget, og forudsat at både<br />
medlemstallet og antal ansatte i sektoren var uændret.<br />
Det scenarie ville resultere i et underskud på 1,5 millioner kroner i 2011 og 6,4<br />
millioner kroner i 2012, og det ville lægge kimen <strong>til</strong> en endnu værre situation i<br />
fremtiden. Hovedbestyrelsens ambition med den foreslåede kontingentforhøjelse<br />
var at forebygge, at Finansforbundet kunne blive <strong>tvunget</strong> <strong>til</strong> drastiske <strong>til</strong>tag i<br />
fremtiden.<br />
Straarup: Hold igen med lønkrav<br />
”Det bedste, I kan gøre for sektoren, er at vise <strong>til</strong>bageholdenhed. Nu er det sagt.<br />
I har hørt det. Og I vil gøre en stor indsats for at glemme det“, sagde Finansrådets<br />
formand, Peter Straarup, <strong>til</strong> de delegerede på Finansforbundets landsmøde.<br />
I hans tale, der omhandlede den finansielle og økonomiske krise, vurderede han,<br />
at væksten vil være svag i mange år fremover.<br />
”Det tager tid at vende udviklingen, og uvisheden og usikkerheden er stor. Vi vil<br />
fortsat se mange konkurser, og der vil ske en konsolidering og effektivisering i<br />
sektoren”, sagde Peter Straarup.<br />
Hans argument for, at finansansatte skal vise løn<strong>til</strong>bageholdenhed, er, at de<br />
finansielle virksomheder er og vil være presset af høje omkostninger på grund<br />
af blandt andet øgede reguleringskrav.<br />
”En omkostning er en omkostning, uanset om den hedder skat på balancen,<br />
lønsumsafgift eller lønninger”, understregede Finansrådets formand./ ET<br />
Uddannelse skal være en pligt<br />
Under debatten om beretningen var der blandt de delegerede stor <strong>til</strong>slutning <strong>til</strong>,<br />
at kompetenceudvikling skal prioriteres højt i forbundets fremtidige arbejde, og<br />
flere talte for, at kompetenceudvikling ikke blot skal være en ret, men også en pligt<br />
i overenskomsten.<br />
”De rettigheder, vi har <strong>til</strong> uddannelse, udnyttes ikke. Ledelsen i virksomheden<br />
har reduceret kompetenceudvikling <strong>til</strong> et minimum med henvisning <strong>til</strong> finanskrisen<br />
og har tydeligvis den opfattelse, at uddannelse er en omkostning og ikke en investering.<br />
Men problemet er også, at mange medarbejdere ikke efterspørger kompetenceudvikling.<br />
Derfor skal der nytænkning <strong>til</strong>, og det kunne være, at man i næste<br />
overenskomst skal gøre kompetenceudvikling <strong>til</strong> en pligt i stedet for en rettighed.<br />
Det vil tvinge arbejdsgiveren <strong>til</strong> at s<strong>til</strong>le uddannelse <strong>til</strong> rådighed for medarbejderne“,<br />
sagde Jannie Skovsen fra Spar Nord Kreds./ CJO<br />
Finans oktober 2010 33
TEMA: landsmøde<br />
Vi skal blande os i<br />
samfundsdebatten<br />
Finansforbundets formandskab fik ros for en mundtlig beretning, der kom bredt rundt om<br />
emner som efterløn, kompetenceudvikling, regulering, stress og grænseløst arbejde<br />
Af ElisabethTeisen et@finansforbundet.dk<br />
Foto: Martin Dam Kristensen<br />
Selv om Finansforbundet på mange måder er inde i en god<br />
gænge og har rigtig mange meget <strong>til</strong>fredse medlemmer, hvilket<br />
de seneste medlems<strong>til</strong>fredshedsundersøgelser viser, lagde<br />
Finansforbundets formand, Kent Petersen, i sin del af den<br />
mundtlige beretning op <strong>til</strong>, at forbundet i de kommende år skal<br />
udvikle sig<br />
”Desværre er succes jo en flygtig størrelse, og hvad der er<br />
rigtigt at gøre i dag, kan være helt håbløst i morgen. Derfor<br />
skal vi udvikle os. Udvikle vores struktur, vores arbejdsform og<br />
ikke mindst vores serviceydelser. Vi skal kunne matche udviklingen<br />
i omverdenen og udviklingen i vores medlemsskare og<br />
dem, vi gerne vil have med ind i Finansforbundet”, sagde Kent<br />
Petersen fra talerstolen <strong>til</strong> de 249 delegerede på landsmødet i<br />
Aalborg Kongres og Kultur Center.<br />
En vigtig forandring er, at Finansforbundet fremover skal<br />
blande sig mere i samfundsdebatten.<br />
”Jeg kunne godt ønske mig, at det offentlige system var<br />
mere fleksibelt. Hvorfor dropper de ikke den antikverede tankegang,<br />
at man ikke kan efteruddanne sig under ledighed?”,<br />
spurgte formanden ud i salen.<br />
”Og så er der den hellige ko – efterlønnen. Selvom jeg har<br />
stor forståelse for at mange ønsker at fastholde ordningen, så<br />
er vi nødt <strong>til</strong> at reformere den. Ikke afskaffe, men reformere<br />
– vi skal turde sige højt – at de, der stadig kan arbejde, også er<br />
nødt <strong>til</strong> det. Det her er kerneområder for fagbevægelsen, og<br />
selvfølgelig skal Finansforbundet som fagforening for omtrent<br />
55.000 medlemmer på banen, når fremtidens arbejdsmarked<br />
skal tegnes. Derfor skal vi blande os og forsøge at påvirke den<br />
politiske dagsorden. Alt andet ville være uansvarligt over for<br />
vores medlemmer“, sagde Kent Petersen.<br />
Han slog fast, at en model, hvor man hovedløst sætter<br />
arbejdstiden op, er helt uacceptabel. Derimod vil Finansforbundet<br />
gerne være med <strong>til</strong> at se på en frivillig forøgelse af<br />
arbejdstiden, under forudsætning af at den går hånd i hånd<br />
med øget fleksibilitet for den enkelte.<br />
Han betonede, at Finansforbundet skal være partipolitisk uafhængigt,<br />
sådan som man altid har været, men at den uafhængighed<br />
ikke må blive en stopklods for, at forbundet blander sig<br />
i samfundsdebatten.<br />
”Vi ved, at der kommer markante ændringer på arbejdsmarkedet,<br />
og vi ved, at de vil berøre vores medlemmer. Og vi<br />
tør godt tage ansvar, og vi tør godt se udfordringerne i øjnene<br />
og søge indflydelse <strong>til</strong> gavn for vores medlemmer. Uanset om<br />
vi kan lide det eller ej, så er der ingen vej udenom at gentænke<br />
den måde, vores arbejdsmarked er indrettet på.<br />
Medarbejdernes markedsværdi skal højnes<br />
Det er ikke fratrædelsesgodtgørelser og opsigelsesvarsler, der<br />
sikrer medarbejderne. Det er deres markedsværdi – altså<br />
deres mulighed for at finde et andet job, når de har lyst, og når<br />
de står og skal bruge det. Og chancen for det mangedobles,<br />
hvis de har de opdaterede kompetencer, der ikke er snævert<br />
koblet <strong>til</strong> en enkelt virksomhed, sagde næstformand Michael<br />
Budolfsen i sin del af formandskabets mundtlige beretning.<br />
Derfor bekymrer det ham, at efteruddannelsesaktiviteterne<br />
er faldet.<br />
”Det er, som om virksomhederne har slået nødgeneratoren<br />
<strong>til</strong>, og alt, hvad der ikke er absolut livsnødvendigt for den daglige<br />
drift, er lukket helt ned. Kompetenceudvikling er blevet<br />
synonymt med det minimum, som skal <strong>til</strong>, for at medarbejderne<br />
lige nu og her er i stand <strong>til</strong> at udføre deres funktion. Men<br />
det er altså lig med at grave sin egen grav. For der vil ikke gå<br />
længe, før virksomhederne har brug for medarbejdere med<br />
kompetencer på et højt niveau. Og virksomhederne kan ikke<br />
alene løse problemet ved at ansætte universitetsuddannede.<br />
Der vil simpelthen ikke være <strong>til</strong>strækkeligt af dem“, sagde<br />
Michael Budolfsen.<br />
Han refererede <strong>til</strong> undersøgelser, der viser, at der på<br />
arbejdsmarkedet i 2019 vil mangle omtrent 110.000 medarbejdere<br />
med en mellemlang eller videregående uddannelse.<br />
34 Finans oktober 2010
Finans oktober 2010 35
TEMA: landsmøde<br />
Finansforbundets nye hovedbestyrelse.<br />
Forreste række fra venstre Rikke V. Henriksen og<br />
Haggai Kunisch. Anden række fra venstre Frank A.<br />
Olsen, Solveig Ørteby, Kent Petersen og Toni<br />
Madsen. Tredje række fra venstre Niels Jørgen<br />
Elle gaard, Michael Budolfsen, Kristian Bengaard,<br />
Laila Busted og Ole Skov. Fjerde række fra venstre<br />
Carsten Nielsen, Majbritt Garbul Tobberup,<br />
Jarl Oxlund og Peter Gaardsdal Sørensen. Bagerst<br />
fra venstre Knud Grøngaard og Ib René Holm.<br />
”Beskeden <strong>til</strong> arbejdsgiverne er lige<strong>til</strong>: Sørg nu for at hælde på<br />
de medarbejdere, I har, for I får ikke andre. Og jeg kan ikke nok<br />
understrege, at kompetenceudvikling er langt mere end blot<br />
en omkostning. Det er en helt livsnødvendig investering i<br />
fremtiden. Hvis den finansielle sektor i Danmark skal vækste<br />
eller bare overleve i en global og digitaliseret fremtid, skal det<br />
ske i kraft af de kompetencer, vi kan præstere”, understregede<br />
næstformanden.<br />
Finansrådet gemmer sig<br />
Michael Budolfsen kom også ind på det omfattende og meget<br />
vigtige politiske arbejde, Finansforbundet udfører i internationale<br />
fora. Eksempelvis har forbundet bidraget afgørende <strong>til</strong> at<br />
udarbejde det internationale charter for ansvarligt salg og<br />
rådgivning, som den internationale fagforeningssammenslutning<br />
UNI lancerede i sommer.<br />
”Charteret er blevet fint modtaget herhjemme. Vores egen<br />
minister og Forbrugerrådet bakker op om det, og Finans<strong>til</strong>synet<br />
beskriver det som et længe savnet initiativ. Paradoksalt<br />
nok, så kommer den eneste negative udmelding fra Finansrådet.<br />
De mener, at der slet ikke er et behov for sådan et charter.<br />
Og det kan jo kun give stof <strong>til</strong> eftertanke. For hvor er<br />
Finansrådet henne, når alle andre taler om regulering og initiativer,<br />
der skal få sektoren på rette spor?“, spurgte Michael<br />
Budolfsen ud i salen.<br />
Han påpegede, at bankernes dårlige image smitter af på<br />
medarbejderne, som må stå for skud i pressen:<br />
”Jeg synes, det er et svigt, når ledelserne ikke s<strong>til</strong>ler op i<br />
medierne for deres medarbejdere og forklarer, at det i bund og<br />
grund er ledelserne selv, der ikke har levet op <strong>til</strong> deres ansvar“.<br />
Stress er også arbejdsgivernes problem<br />
Stress er noget, Finansforbundet har talt om og kæmpet imod<br />
rigtig længe. Men desværre er det stadig en meget nødvendig<br />
kamp, for problemet er langtfra forsvundet ude på arbejdspladserne.<br />
”Det er alarmerende, at 37 procent af de ansatte i finanssektoren<br />
i den seneste trivselsmåling her fra september<br />
måned svarer, at de oplever symptomer på stress – og at<br />
hvert ottende medlem faktisk har helbredstruende stress. Det<br />
er ganske enkelt uacceptabelt“, sagde næstformand Solveig<br />
Ørteby i sin del af formandskabets mundtlige beretning <strong>til</strong><br />
landsmødet.<br />
Hun understregede, at mange virksomheder i stort omfang<br />
og i stigende grad anerkender, at stressede medarbejdere er<br />
et problem. Men hun undrer sig over FA’s (Finanssektorens<br />
Arbejdsgiverforening) inds<strong>til</strong>ling.<br />
”Arbejdsgivernes organisation er anderledes fodslæbende<br />
og næsten benægtelsessyge, når det kommer <strong>til</strong> stressproblematikken.<br />
Det er underligt, for ærlig talt burde stressproblematikken<br />
jo være en åbenlys fælles sag for hele sektoren.<br />
Derfor må vi også fastholde appellen <strong>til</strong> FA: Stress skal tages<br />
alvorligt, for stress er et problem for både virksomheder og<br />
medarbejdere”, sagde Solveig Ørteby.<br />
Hvor skal man tage hen for at holde fri?<br />
Det grænseløse arbejde, hvor opdelingen mellem arbejdsliv og<br />
privatliv forsvinder, var et andet tema i næstformandens tale.<br />
”Det er jo fint nok, at man selv kan planlægge sin arbejdstid<br />
– men betyder det så også, at al tid bliver potentiel arbejdstid?<br />
Og hvis man kan arbejde hjemmefra på den bærbare og<br />
sende en mail fra sin mobil, hvor skal man så tage hen for at<br />
holde fri?“, spurgte Solveig Ørteby retorisk ud i salen.<br />
”Det er spørgsmål, som vi som fagforbund må forholde os<br />
<strong>til</strong>. Det grænseløse arbejde betyder nemlig også, at 61 procent<br />
af vores medlemmer arbejder mere end 37 timer, og at<br />
64 procent altid eller ofte tænker på arbejdet, når de har fri.<br />
Noget tyder altså på, at frihederne kan ende med at blive det<br />
stik modsatte. Det grænseløse arbejde bliver det invaderende<br />
arbejde. Men hvis arbejdslivet flyder ud – hvad betyder det så<br />
for vores rolle som fagforbund? Skal vi så også være forbundet<br />
for det hele liv?“, fortsatte hun.<br />
Solveig Ørteby forudser, at det grænseløse arbejde vil blive<br />
et vigtigt emne i forbundets politiske arbejde i de kommende<br />
år, og at det også kan blive en del af de næste overenskomstforhandlinger.<br />
n<br />
36 Finans oktober 2010
Skarp debat om<br />
lønforskelle<br />
Det er svært for kredsene at indsamle data fra virksomheder <strong>til</strong> at<br />
lave fyldestgørende lønstatistikker, der kan være med <strong>til</strong> at skabe<br />
klarhed over løngabet mellem mænd og kvinder i sektoren<br />
Af Sabina Furbo sf@finansforbundet.dk<br />
Det har været svært for de enkelte kredse at indsamle data<br />
fra de enkelte virksomheder for at udarbejde lønstatitikker,<br />
der kunne være med <strong>til</strong> at give et billede af ligelønssituationen<br />
i sektoren. Men de data, der har været <strong>til</strong>gængelig har ikke<br />
været fyldestgørende. Derfor har Finansforbundet på baggrund<br />
af tal fra Danmarks Statistik lavet en detaljeret analyse<br />
af løngabet i sektoren. Den viser, at når man trækker jobfunktion,<br />
uddannelse og andre parametre, der kunne tænkes at<br />
påvirke løndannelsen, fra, var den uforklarede lønforskel i sektoren<br />
på 11,2 procent. Det betyder, at en kvinde ansat i<br />
finanssektoren igennem et helt liv, vil få 2,8 millioner kroner<br />
mindre i livsindkomst end sin mandlige kollega.<br />
Laila Busted, hovedbestyrelsesmedlem fra Kreds Øst,<br />
opfordrede de delegerede <strong>til</strong> at gøre endnu et forsøg på, at<br />
få de nødvendige data fra deres respektive virksomheder - så<br />
det bliver muligt at afdække problemet.<br />
”Vi har nu en analyse, der viser, at der er en uforklaret<br />
lønforskel på 11,2 procent i sektoren. Med den i hånden skal<br />
<strong>til</strong>lidsmanden kræve de data, der er nødvendige fra deres<br />
arbejdsgiver. Hvis der er ligeløn i en virksomhed, kan det vel<br />
heller ikke være et problem for den pågældende arbejdsgiver<br />
at vise de nødvendige løndata. Det er rent faktisk ulovligt, hvis<br />
arbejdsgiveren ikke giver lige løn for lige arbejde. Men det er<br />
en hård kamp, for det er en problems<strong>til</strong>ling, der er præget<br />
af myter og fordomme“, lød det fra Laila Busted.<br />
For den analyse, som Finansforbundet har foretaget viser jo,<br />
at der er en forskel.<br />
”Jeg siger ikke, at det er forkert, hvad Carsten eller andre<br />
siger, men jeg kunne rigtig godt tænke mig, at vi kom <strong>til</strong> en<br />
situation, hvor vi fik indblik i de tal, virksomhederne har, så vi<br />
sammen kan komme tættere på hvad virkeligheden er. Det<br />
her handler jo også om, hvad man tager med i den samlede<br />
lønvurdering. Jeg kunne godt tænke mig, at Danske Kreds fik<br />
overbevidst deres koncern om, at vi sammen kan se på de tal,<br />
for at vi kan få vendt bøtten“. n<br />
laila busted og carsten eilertsen<br />
Intet løngab i Danske Bank<br />
Hos Danske Kreds havde man svært ved at genkende en uforklaret<br />
lønforskel på 11,2 procent fra Danske Banks ligelønsredegørelse.<br />
”Vores løndata viser ikke, at der er det løngab. Vi kan dokumentere<br />
stort set lige løn for lige arbejde. Det, der er tale om,<br />
er, at det er et liges<strong>til</strong>lingsproblem – at kvinder arbejder på<br />
de lavere niveauer, og mænd på de højere niveauer“, sagde<br />
Carsten Eilertsen fra talerstolen.<br />
Forbundsformand Kent Petersen lagde vægt på, at det er<br />
et problem, at alle melder hus forbi, som Danske Kreds for<br />
eksempel gjorde det ved debatten, når der tales om uligeløn.<br />
Finans oktober 2010 37
globalt<br />
”Anglo-saksiske banker<br />
bliver set som<br />
skurkene, men det er<br />
i realiteten de tyske<br />
banker, der er det<br />
europæiske banksystems<br />
akilleshæl”.<br />
John Plender,<br />
kommentator i Financial Times<br />
Af Elisabeth Teisen et@finansforbundet<br />
Illustration: Mikkel Henssel<br />
Finanskrisen er kommet<br />
<strong>til</strong> Kabul<br />
Et af resultaterne af krigen i Afghanistan – et af<br />
de få, vil nogen mene – var en genopbygning af<br />
landets mere formelle finansielle sektor. Det<br />
var i hvert fald, hvad flere af cheferne i landets<br />
nationalbank hævdede. Men også det resultat<br />
står <strong>til</strong> diskussion, efter der i første uge af september<br />
startede et run på Kabul Bank, en af<br />
landets største og et symbol på den nye æra.<br />
Afghanistan har hid<strong>til</strong> været forskånet for<br />
finanskrise. Der var masser af likviditet i Kabul<br />
af den slags, der følger med en USA-ledet krig<br />
og rigelige bistandsmidler. Men en korruptionsskandale<br />
kombineret med rygter om uforsigtige<br />
investeringer i Dubai startede panikken,<br />
der fik angste småsparere <strong>til</strong> at danne kø foran<br />
banken i håb om at redde deres penge.<br />
Kabul Bank håndterer lønningerne <strong>til</strong> de fleste<br />
af Afghanistans dårligt betalte offentligt<br />
ansatte, herunder ansatte i hæren og i politiet.<br />
Nu frygter mange, at Kabul Banks problemer<br />
kun er toppen af isbjerget, og at hele Afghanistans<br />
finansielle sektor er bygget på sand.<br />
Ulmende gløder i øst<br />
Når brandmænd har slukket en brand, er de<br />
meget omhyggelige med at tjekke for gløder,<br />
inden de ruller slangerne ind og kører hjem.<br />
Samme agtpågivenhed bør udvises nu, hvor finanskrisen<br />
<strong>til</strong>syneladende er inddæmmet, skriver<br />
det engelske ugemagasin Economist. Det<br />
ryger stadig i Østeuropa, en røg, der antyder, at<br />
arbejdet med at stabilisere Europas finanssektor<br />
ikke er gjort færdigt.<br />
Der er stadig banker, der oplever alarmerende<br />
tab på lån, selvom forudsigelsen var, at<br />
tabene langsomt ville blive mindre.<br />
En af årsagerne er, at mange østeuropæiske<br />
lånere er blevet usundt afhængige af lån i<br />
udenlandsk valuta, især schweizerfranc, som<br />
kunne fås <strong>til</strong> lavere rente. I Ungarn er for eksempel<br />
to tredjedele af alle private lån optaget<br />
i udenlandsk valuta, og i Letland er det hele 90<br />
procent. Nu er værdien af schweizerfranc imidlertid<br />
øget voldsomt i forhold <strong>til</strong> de lokale valutaer,<br />
og dermed er lånene blevet meget dyrere.<br />
Economist vurderer ikke, at udviklingen i øst<br />
er decideret truende for Europas banksektor,<br />
men den kan meget vel lægge en dæmper på<br />
fremgangen.<br />
Bonusskatten var en<br />
fiasko<br />
Englands kontroversielle 50 procents superskat<br />
på bonusser i den finansielle sektor på over<br />
25.000 £ slog fejl, fastslog ophavsmanden,<br />
tidligere finansminister Alistair Darling, på en<br />
konference. Den ændrede ikke sektorens praksis<br />
for aflønning, mente Alistair Darling, der indrømmede,<br />
at det var meget svært at tøjle de<br />
fantasifulde bankfolk.<br />
Den meget udskældte skat blev indført sidste<br />
år og udløb i april i år. Den vil næppe blive<br />
genindført, i hvert fald ikke under den nuværende<br />
konservativt ledede regering.<br />
”Jeg tror, det var en enlig svale, for ærligt<br />
talt, de mennesker, vi forsøgte at ramme med<br />
skatten, er vældig dygtige <strong>til</strong> at sno sig og finde<br />
på fantasifulde måder at undgå sådan en skat<br />
på”, sagde Alistair Darling.<br />
Han rådede imidlertid også sektoren <strong>til</strong> at<br />
være mere lydhør og have mere indføling med<br />
den offentlige mening.<br />
”Hvis ikke sektoren lytter, er der risiko for, at<br />
nogen gør noget, som måske i efterklogskabens<br />
klare lys viser sig ikke at være så god en idé alligevel”.<br />
38 Finans oktober 2010
Kapitalismens<br />
sikkerhedsnet<br />
Det tyske genforsikringsselskab Munich Re er involveret i stort set alle<br />
naturkatastrofer og forsikrer indirekte en fjerdedel af klodens befolkning<br />
Jordskælvet i Haiti, oliekatastrofen i Den Mexicanske<br />
Golf, brandene i Rusland og oversvømmelser i<br />
Pakistan – alverdens katastrofer vil afspejle sig i<br />
Munich Res regnskaber. Munich Re er verdens største<br />
genforsikringsselskab. Der er ikke den katastrofe<br />
i verden, som det tyske forsikringsselskab ikke er<br />
involveret i. Munich Re betalte ifølge ugemagasinet<br />
Spiegel for jordskælvet i San Francisco, for Titanics<br />
undergang og for angrebet på World Trade Center.<br />
47.000 medarbejdere over hele kloden er dem,<br />
der gør boet op efter små og store katastrofer.<br />
Mere end en fjerdedel af hele verdens befolkning,<br />
cirka to milliarder mennesker, er indirekte forsikret<br />
hos Munich Re.<br />
Men Munich Re sætter ikke bare ind, når skaderne<br />
er sket. En omfattende del af selskabets virksomhed<br />
er at vurdere risici. Og <strong>til</strong> det er der ansat<br />
en hel hær af fysikere, matematikere, risikoanalytikere<br />
og forskere. Hver gang der sker en katastrofe,<br />
bliver forløb og følger lagret i firmaets kolossale<br />
database, men databaserne fodres også med oplysninger,<br />
der kan spore begyndende og mulige katastrofer.<br />
Temperaturer, højden på bølger, strømretninger<br />
i havene og afsmeltningen fra Himalayas<br />
gletsjere ryger ind i databaserne, som registrerer<br />
hver sitren, skvulpen og bæven.<br />
Spiegel vurderer, at der ikke findes noget andet<br />
sted i verden, hvor den moderne verdens risici bliver<br />
udforsket mere intensivt og omfattende end i<br />
Munich Res hovedkvarter i München.<br />
Og det handler ikke bare om naturkatastrofer.<br />
Forsikringsselskabet skal også have styr på pirataktiviteter<br />
ved Somalias kyst, fluktuationer i det europæiske<br />
elnet og en bekymrende udvikling i den arabiske<br />
middelklasses spisevaner. Ligesom selvfølgelig<br />
den seneste udvikling inden for nanoteknologien,<br />
kræftforskningen og transplantationsteknologien er<br />
af interesse for forsikringsvirksomheden.<br />
Matematikerne i Munich Re skal vurdere alverdens<br />
risici så præcist som muligt. Jo højere risiko, jo<br />
højere præmie. Hvor stor er sandsynligheden for, at<br />
en 40-årig mand dør af kræft i de kommende 10<br />
år? 0,7 pct. En 50-årig mand? 2,5 pct. En 60-årig<br />
kvinde? 3,7 pct. Og det er fysikerne fra Munich Res<br />
georisiko-forskningsenhed, der hyppigst dukker op<br />
på tysk fjernsyn, når det skal forklares, om denne<br />
eller hin naturkatastrofe er affødt af de globale<br />
klima ændringer.<br />
Varen er sikkerhed og tryghed i en ubestandig og<br />
utryg verden. Munich Res virksomhed er at spænde<br />
et sikkerhedsnet ud under den globale kapitalisme,<br />
og det har firmaet nu gjort i 130 år.<br />
Så meget desto pinligere var det, da Munich<br />
Re, specialisten i at vurdere risici, tabte rigtigt<br />
mange penge på dot com-boblen i 2001. Noget,<br />
virksomheden dog ikke har gentaget under den<br />
seneste finanskrise. Nu havde man noteret sig, at<br />
aktier var risikofyldte, for ikke at tale om CDO’er og<br />
CDS’er. Så da mange andre virksomheder i den<br />
finansielle sektor måtte notere sig store tab i 2008,<br />
kunne Munich Re prale med et overskud på 1,6 milliarder<br />
euro, der i 2009 var vokset <strong>til</strong> 2,6 milliarder<br />
euro./ET<br />
Finans oktober 2010 39
Portræt<br />
Guld<br />
er altid<br />
måletAf Kristine Jægesen Wilkens, freelancejournalist Foto: Jasper Carlberg<br />
40 Finans oktober 2010
Morten Jørgensen:<br />
Om kort tid rejser Morten Jørgensen sammen med resten af<br />
guldfireren <strong>til</strong> VM, og målet er som altid guld. I sit daglige arbejde<br />
som finansrådgiver i Nykredit vil han også være den bedste<br />
Født: 23. juni 1985<br />
Uddannelse: Finansøkonom<br />
Job: Rådgiver i Nykredit<br />
Medaljer med guldfireren:<br />
› OL-guld, 2008<br />
› VM-sølv, 2009<br />
› Kåret <strong>til</strong> Årets Fund i 2008<br />
Når Morten Jørgensen bliver inviteret <strong>til</strong> fødselsdag<br />
eller et andet socialt arrangement, s<strong>til</strong>ler han hver<br />
gang det samme spørgsmål <strong>til</strong> sig selv: Vil det gavne<br />
min vej <strong>til</strong> OL 2012?<br />
Er svaret nej, melder han afbud.<br />
Som fast mand i Danmarks mest kendte robåd,<br />
guldfireren, også kaldet letvægtsfireren, har Morten<br />
Jørgensen hele tiden fokus på de kommende olympiske<br />
lege i London. Og helt specifikt den guldmedalje,<br />
han vil have hængt om halsen, og som<br />
båden med skiftende folk ved årerne har vundet ved<br />
tre af de seneste fire olympiske lege.<br />
”OL er det største, man kan vinde som roer – det<br />
er den medalje, alle roere vil vinde”, siger Morten<br />
Jørgensen.<br />
Han har prøvet det, men er ikke mæt. Han vandt<br />
OL-guld i Beijing i 2008, og det er det største, han<br />
har oplevet.<br />
Halvanden måned før triumfen var han reserve,<br />
men blev i 11. time testet mod Bo Brask Helleberg<br />
og vandt.<br />
”Jeg var overlykkelig. Fireren er enhver roers<br />
drøm – den har vundet stort set alt og er flagskibet<br />
i dansk roning og eliteidræt”, siger Morten Jørgensen.<br />
Klar <strong>til</strong> at tage imod tæsk<br />
”Fireren” blev også hurtigt Morten Jørgensens drøm,<br />
da han som 15-årig stoppede med fodbold. En hård<br />
tackling og et ødelagt knæ betød pause i op <strong>til</strong> et år,<br />
og det havde teenageren fra Næstved for meget<br />
energi <strong>til</strong> at vente på. Efter et skolearrangement i<br />
den lokale roklub overgav han sig – og satte hurtigt<br />
et mål, der i jantelovens hjemland nok skal have<br />
fremkaldt et overbærende smil eller to.<br />
”Jeg vil <strong>til</strong> OL i 2012“, sagde 15-årige Morten<br />
Jørgensen <strong>til</strong> en avis – og nåede målet fire år før<br />
planlagt.<br />
”Jeg kan lide at s<strong>til</strong>e højt”, fortæller Morten Jørgensen<br />
i dag, 10 år ældre.<br />
”Jeg ved, at det kan give bagslag at melde den<br />
slags ud, men så tager jeg de tæsk, der måtte<br />
komme”.<br />
For selvfølgelig bliver der indimellem stukket <strong>til</strong><br />
Morten Jørgensen. Som da båden sidste år kom<br />
hjem fra VM med en sølvmedalje. ”Er det ik’ guldfireren,<br />
I hedder?”, lød kommentaren.<br />
Snart er der VM igen, og endnu en gang er målet<br />
guld. For Morten Jørgensen bruger ikke energi på<br />
”hva’ nu, hvis det går galt-tanker“. Han ser fremad<br />
og har også sat sig et vovet langsigtet mål: Han vil<br />
vinde mere end Eskild Ebbesen, et ikon i dansk<br />
rosport.<br />
Så må du jo vide, hvad Eskild Ebbesen har vundet …?<br />
”Han har vundet tre OL-guld, en OL-bronze og<br />
seks VM-guld … eller er det syv“, siger Morten Jørgensen<br />
og tøver et øjeblik, men kan trøste sig med,<br />
at det ”kun” er seks.<br />
Vil være den bedste på jobbet<br />
”Jeg har troen på, at jeg kan gøre det, og jeg går<br />
100 procent efter det”.<br />
Og når Morten Jørgensen siger det, gør han det.<br />
Hans familie og venner kan som udgangspunkt ikke<br />
forvente at se ham – jo, på tv og i aviser, som han<br />
grinende siger. I lejligheden i Bagsværd ved hans<br />
kæreste, at det er ”det her“, han vil, og bærer over<br />
med ham, når han render træt og irritabel rundt,<br />
fordi han skal ned i vægt op <strong>til</strong> en konkurrence. Og<br />
hans kolleger i Nykredit ved det også – at arbejdet<br />
som rådgiver i salgscentret ikke har førsteprioritet,<br />
men skal presses ind ved siden af 11 ugentlige træninger<br />
og rejser <strong>til</strong> konkurrencer.<br />
Men Morten Jørgensen er glad for sit arbejde.<br />
Og ikke kun, fordi det gør ham i stand <strong>til</strong> at dyrke en<br />
sport, han ikke kan leve af.<br />
”Hvis det er roning 24/7, bliver det for meget.<br />
Jeg elsker at ro, jeg tror ikke, at jeg kunne leve uden<br />
at træne, og bliver rastløs, hvis jeg ikke får trænet<br />
en dag. Og jeg søger også orlov et halvt år op <strong>til</strong> et<br />
OL for at kunne fokusere på træningen, men jeg<br />
trænger også <strong>til</strong> at bruge den anden halvdel af hjernen<br />
og møde andre mennesker – <strong>til</strong> at få frisk luft“,<br />
siger Morten Jørgensen om den friske luft, han ikke<br />
kan få på Bagsværd Sø. Og som i alt andet, han<br />
foretager sig, går han efter guldet. Det gør han på<br />
cykelstien mod intetanende cyklister, der bare skal<br />
hentes, det gør han, når han spiller minigolf mod –<br />
ikke med – sin kæreste, og derfor gør han det<br />
naturligvis også i Nykredit.<br />
”Det er sådan, jeg er og altid har været. Jeg vil<br />
være den bedste, uanset hvad jeg laver, og når jeg<br />
så er i Nykredit, er det dér, jeg kæmper for det”,<br />
siger Morten Jørgensen.<br />
Men som på guldfireren er han afhængig af andre<br />
for at nå i mål – få et budget <strong>til</strong> at gå op.<br />
”Jeg er individualist, men intet hold er stærkere<br />
end det svageste led, og jeg kan mærke, at jeg kan<br />
bringe noget gejst og glæde ind i en opgave og sige<br />
’nu gør vi det sgu’“, fortæller Morten Jørgensen.<br />
”Det er svært at vinde en OL-guldmedalje, det<br />
skal man virkelig kæmpe for, men det kan lade sig<br />
gøre”. n<br />
Nykredit:<br />
Det er ingen<br />
parkeringsplads<br />
Når man henvender sig i Nykredit Kundeservice,<br />
kan man være så heldig at få en eliteidrætsudøver<br />
som kundekonsulent.<br />
Et samarbejde med Team Danmark har<br />
skaffet sportsfolk fast og ikke mindst fleksibelt<br />
arbejde i Nykredit, men tro ikke, at der er<br />
tale om et velgørende sponsorat.<br />
”Det er ingen parkeringsplads – de skal<br />
lære det samme som andre på den halve tid“,<br />
siger underdirektør Arne Sørensen og fortæller,<br />
hvad sportsfolkene blandt andet kan.<br />
”De har en energi, der kommer <strong>til</strong> udtryk i<br />
deres arbejde. De retter deres opmærksomhed<br />
mod de mål, der er sat op, og det er slet<br />
ikke en option ikke at nå målet“, siger Arne<br />
Sørensen og <strong>til</strong>føjer, at de skal være holdspillere.<br />
Nykredit har haft 20-25 sportsfolk ansat,<br />
og 10, da der var flest. I dag, en finanskrise<br />
senere, er der en håndfuld.<br />
Finans oktober 2010 41
karrierebar<br />
Networking i det nordjyske<br />
En fredag aften sidst i september mødtes omkring et halvt hundrede unge<br />
finansfolk <strong>til</strong> Finansforbundets karrierebar i Aalborg. Networking var aftenens<br />
nøgleord, og det kom <strong>til</strong> at foregå på en sjov og anderledes måde<br />
Af Sajeev Shankar, ssh@finansforbundet.dk<br />
Foto: Lars Horn<br />
Klokken er lidt over fem. Unge mennesker kommer dryssende ind ad<br />
døren <strong>til</strong> Saltlageret, der er en cafe, der ligger i Jomfru Ane Gade i Aalborg.<br />
Ved ankomsten får de at vide, at de kan sætte sig sammen med<br />
nogen, de ikke kender. Eller med nogen, de kender.<br />
Og det gør de fleste. Altså sætter sig med dem, de er kommet med.<br />
Der får de dog ikke lov <strong>til</strong> at sidde længe. Den første øvelse på Finansforbundets<br />
karrierebar står nemlig for døren, og her skal de gå sammen<br />
to og to med en, de ikke kender i forvejen. Efter en meget kort s<strong>til</strong>hed<br />
kan man høre adskillige ”Hej, jeg hedder …. Skal vi gå sammen“?<br />
Susanne Grantzau fortæller de unge om opgaverne. Hun er konsulent<br />
hos Finansforbundet, og det er hende, der står bag karrierebaren.<br />
Første øvelse foregår i drømmerummet. Her skal de parvis tale om<br />
deres drømmejob. Én drømmer om at arbejde i en af bankens afdelinger<br />
ude i verden. En anden drømmer om at blive souschef. Andre har mere<br />
overraskende svar. Sygeplejerske. Golfspiller. Ding dong. Klokken ringer,<br />
første øvelse er slut. Tid <strong>til</strong> en ny øvelse og en ny makker. Denne<br />
gang skal de på besøg i realistrummet, kan drømmen realiseres? Hvordan<br />
skal det lade sig gøre rent praktisk?<br />
Selvom de først lige har mødt hinanden, er samtalerne ærlige, og<br />
deltagerne spørger interesseret ind <strong>til</strong> den andens drømme. Efter realistrummet<br />
er det tid <strong>til</strong> skeptikerrummet. Her snakkes der om forhindringer,<br />
udfordringer og problems<strong>til</strong>linger. Kritiske spørgsmål kommer<br />
frem, og de mødes for det meste af velovervejede svar og nogle få ”ja,<br />
det har jeg faktisk ikke tænkt på“. Det hele foregår dog med et smil på<br />
læben.<br />
Da klokken ringer for tredje gang, er det tid <strong>til</strong> en velfortjent pause.<br />
Efter et enkelt tequilashot, skal deltagerne i gang med sidste øvelse. De<br />
skal <strong>til</strong>bage <strong>til</strong> drømmerummet med den erfaring, de har fået i de andre<br />
rum. Er drømmen stadig den samme?<br />
spørgsmål, der virkelig sætter tankerne i gang“, fortæller hun. Hun sidder<br />
lige nu med en håndfuld andre, og kun én af dem kendte hun i forvejen.<br />
Hun er glad for arrangementet, da hun får mulighed for at skabe<br />
kontakt <strong>til</strong> unge fra andre pengeinstitutter, som hun ellers ikke ville<br />
have mødt.<br />
”De har måske gjort sig nogle andre erfaringer end mig, så man kan<br />
få gode råd af hinanden. Jeg tror også, at et godt netværk kan være<br />
nøglen <strong>til</strong> succes. Hvis man søger et job, og de kender lidt <strong>til</strong> én i forvejen,<br />
tror jeg, det er en kæmpefordel“, siger hun.<br />
De fleste af deltagerne i aften er i midten eller slutningen af tyverne.<br />
Alle er de yderst velklædt. Enkelte af mændene er i jakkesæt. Lidt flere<br />
har nøjedes med en skjorte. Umiddelbart ser der ud <strong>til</strong> at være en relativt<br />
ligelig fordeling mellem mænd og kvinder, med en lille overvægt af<br />
mænd. En af dem er Morten Møller. Han er ved at læse <strong>til</strong> finansøko-<br />
”Netværk – nøglen <strong>til</strong> succes“<br />
En af deltagerne i aften er Gitte Christensen. Hun arbejder <strong>til</strong> daglig i<br />
Spar Nords afdeling i Hjørring. En af hendes kolleger fortalte om arrangementet,<br />
og hun er taget herind med fire andre.<br />
”Det er virkelig en god måde at møde nye mennesker på. Det er<br />
også en rigtig sjov måde, det fungerer på. For det er jo nogle store<br />
42 Finans oktober 2010
nom på Aalborg Erhvervsakademi og er dermed en af de studerende, der har<br />
valgt at dukke op <strong>til</strong> arrangementet.<br />
”Det har været supergodt. Rigtig spændende“, siger han med et stort smil. Han<br />
skal snart ud at finde en praktikplads, og det er en af grundene <strong>til</strong>, at han er<br />
kommet her i aften.<br />
”Det kan være meget svært at finde en praktikplads, så jeg håber på at få<br />
nogle forbindelser her. Jeg har allerede fået nogle rigtig gode input“, siger han,<br />
inden han fortæller, at han synes, drømmeopgaverne var rigtig gode <strong>til</strong> at få<br />
samtalerne i gang.<br />
Det lader <strong>til</strong>, at de fleste er enige, i hvert fald fortsætter snakken efter øvelsernes<br />
afslutning, og hvem ved, om aftenen hjælper Morten <strong>til</strong> at finde sin praktikplads.<br />
n<br />
< Ditte Christensen har nydt godt af at<br />
høre om andre unges erfaringer i finansverdenen<br />
< Morten Møller var en af de studerende, der havde valgt<br />
at kigge forbi karrierebaren. Han håber, at et godt netværk<br />
kan hjælpe ham med at finde en praktikplads<br />
Karrierebaren handlede ikke kun om det faglige,<br />
der var også masser af tid <strong>til</strong> sjov<br />
<<br />
Finansforbundet har også holdt en karrierebar i Odense og i København.<br />
Til november er det unge under 35 år i Århus, der får muligheden, inden<br />
baren igen kommer forbi København <strong>til</strong> januar. Målet med karrierebarene er<br />
foruden networking at skabe awareness om de unges karrieresituation.<br />
Se mere på finansforbundet.dk/ung.<br />
Finans oktober 2010 43
ankhistorie<br />
arkivet<br />
Af Brian Wiborg, Dansk Pengemuseum<br />
Foto Scanpix<br />
Er der noget at fejre?<br />
I år er det 200 år siden, at den første sparekasse åbnede i Danmark. Dansk<br />
Pengemuseum fejrer det med en stor særuds<strong>til</strong>ling. Men er det umagen værd?<br />
Da sparekasseinspektør V.S.V. Faber døde i 1899, stod sparekasserne<br />
uden den samlende figur, der havde professionaliseret<br />
branchen i 1880’erne og 90’erne. Sparekassebevægelsen oplevede<br />
derfor en identitetskrise. Over 500 sparekasser var blevet<br />
oprettet som socialfilantropiske foreninger, der dybest set blot<br />
skulle være en kasse, hvor den lille mand kunne placere et par<br />
spareskillinger i ny og næ.<br />
Men ud over at gemme folks penge, så de ikke ødsledes bort<br />
på tant og fjas, så begyndte sparekasserne også at give penge<br />
bort <strong>til</strong> velgørende formål, de begyndte at belære børn og<br />
voksne om de lyksaligheder, man opnåede ved at spare penge<br />
op, og så begyndte de også at låne penge ud. Til den lille mand,<br />
mod rigelig kaution naturligvis, men også <strong>til</strong> landbruget, andelsbevægelsen<br />
og ikke mindst kommunerne og deres byggeprojekter.<br />
Udlånet afspejler, at sparekasserne i slutningen af 1800-tallet<br />
var på vej <strong>til</strong> at blive pengeinstitutter i mere moderne forstand.<br />
Men forandringen fra frivilligt drevet lokal opsparingskasse<br />
<strong>til</strong> professionelt pengeinstitut med orden i regnskaberne<br />
og revision skabte debat internt i sparekassemiljøet ved århundredeskiftet.<br />
Den fløj blandt sparekasserne, der ønskede at bevæge sig i<br />
retning af bankerne og deres friere økonomiske muligheder, fik<br />
ikke forløst dette ønske før flere generationer senere. Lovgiverne<br />
holdt fast i arbejdsdelingen mellem sparekasser og banker.<br />
Og sparekasseånden, som man kaldte den, var stærk. Den<br />
grundlæggende socialfilantropiske idé, som bevægelsen var<br />
opstået på, levede videre. I fællesskab skabte sparekasserne en<br />
række landsdækkende <strong>til</strong>tag op gennem 1900-tallet. Der blev<br />
lavet annoncekampagner, lavet plakater med umiskendelige<br />
budskaber, udgivet blade <strong>til</strong> skolebørn, produceret belærende<br />
reklamefilm <strong>til</strong> visning i biografer og skoler, og hvilket barn i<br />
Danmark havde ikke et sparemærkehæfte i sin skoletaske foranlediget<br />
af den lokale sparekasse? Samtidig delte sparekasserne<br />
årligt glade ud af deres overskud <strong>til</strong> gode formål.<br />
I 1960’erne og 70’erne var sparekasserne hårdt presset af<br />
samfundsøkonomiens vækst og bankernes ditto. Noget måtte<br />
ske. En lang række sammenlægninger rustede mange sparekasser<br />
<strong>til</strong> industrisamfundets udfordringer, men internt voksede<br />
ønsket om frigørelse fra de lovmæssige begrænsninger, sparekasserne<br />
var omgivet af. Man ville sides<strong>til</strong>les med bankerne. Nye<br />
love i 1975 og 1989 sikrede dette.<br />
Sparekasser i dag er derfor væsensforskellige fra deres<br />
ophav. Lidt skarpt kan man sige, at ideologien blev skyllet ud<br />
med badevandet, og fornemmer man en rest i dag, må man ikke<br />
forveksle corporate social responsibility med datidens sociale<br />
ansvar, der var uden bundlinjetænkning.<br />
Så er der noget at fejre? Sparekasser har som pengeinstitutter<br />
i dag historisk set stor betydning for Danmark og danskernes<br />
økonomi både på makro- og mikroniveau. Men de kunne måske<br />
lige så godt hedde banker. Kigger man på det historiske værdigrundlag,<br />
er det anderledes. I opbygningen af det moderne Danmark<br />
har sparekasseånden spillet en vigtig rolle. Ikke bare for<br />
Danmark som sådan, men også for den enkelte families muligheder<br />
for at sikre sig økonomisk. Så ja, sparekasserne skal selvfølgelig<br />
fejres på behørig vis. n<br />
Uds<strong>til</strong>lingen ”Flid, fedt og snyd. Sparekasser i 200 år” kan ses fra<br />
den 22. oktober 2010 <strong>til</strong> den 20. marts 2011.<br />
44 Finans oktober 2010
gratis arrangementer eFterår og vinter For unge under 35 år<br />
<strong>til</strong>bud <strong>til</strong> unge<br />
Foredrag og musik med isam B.<br />
Fredags-event med underholdning og drinks<br />
Outlandish-sangeren taler om ungdom, religion, fodbold og berømmelse. isam bachiri<br />
fortæller sin historie fra de unge år på islands brygge og i brøndby Strand. lige fra<br />
mødet med Outlandish’s to andre medlemmer <strong>til</strong> succesen på den danske og internationale<br />
musikscene. et kick-off <strong>til</strong> en sjov aften i byen.<br />
8. oktober Århus / 29. oktober København / 19. november Aalborg / 26. november Odense.<br />
karriereBar<br />
med disney-drømme, netværkscoronas og stærke burritos<br />
Holder dine karriereplaner? eller er udløbsdatoen overskredet? er det tid <strong>til</strong> nye<br />
drømme? tag med på Karrierebar, som byder på masser af aktivitet og involvering af<br />
dig. Og der bliver også mulighed for at varme op <strong>til</strong> en skøn fredag aften, som du selv<br />
lægger programmet for.<br />
24. september Aalborg / 8. oktober Odense / 19. november Århus / 14. januar København.<br />
Flow i joBBet<br />
en anderledes måde at undgå stress<br />
Flow-oplevelser gør os mere glade, mere effektive og mere kreative, når vi går på<br />
arbejde. Flow bidrager <strong>til</strong> psykisk balance og positive sinds<strong>til</strong>stande, fx optimisme,<br />
forhåbning, selvværd, selv<strong>til</strong>lid og drive. Oplægsholder er psykolog lise August.<br />
20. september Odense / 11. oktober København / 2. november Aalborg / 3. november Århus.<br />
spring køen over<br />
Brug dit netværk professionelt<br />
lær at bruge dit netværk professionelt – og opnå dét, du vil! i et anderledes og<br />
spændende netværksspil får du nye værktøjer <strong>til</strong> at bruge i dit netværk, opbygge<br />
relationer og styrke dine personlige netværkskompetencer. Her gælder det om at<br />
knytte kontakt <strong>til</strong> så mange som muligt, løse et projekt – og indkassere gevinsten!<br />
29. september København / 13. oktober Aalborg / 3. november Odense / 6. december Århus.<br />
Om arrangementerne:<br />
Arrangementerne er gratis og for unge under 35 år med <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> den finansielle sektor. du er velkommen <strong>til</strong><br />
at invitere din kollega med, selv om hun/han ikke er medlem af Finansforbundet. Husk at alle deltagere skal være<br />
<strong>til</strong>meldt.<br />
læs mere på www.finansforbundet.dk/ung
Eventyr<br />
Afrika<br />
Af Birgitte Aabo, freelancejournalist<br />
kan ikke vente<br />
Karen Margrethe Ashton sagde farvel <strong>til</strong><br />
arbejdslivet efter 31 år i Jyske Bank/Jyske<br />
Finans og rejste med sin mand <strong>til</strong> Afrika for at<br />
køre kontinentet rundt i en ombygget Toyota.<br />
Efter otte måneder på vejene er de hjemme i<br />
Silkeborg – men de stikker snart <strong>til</strong> Afrika igen<br />
”Her er Sarah!“.<br />
En af lærerne i den afrikanske landsby kommer trækkende med en genert<br />
elev, der virker beklemt ved situationen.<br />
Karen Margrethe Ashton synes ikke, pigen ligner fotoet af hendes og ægtefællens<br />
sponsorbarn. Parret har på deres rundtur i Afrika besluttet sig for at<br />
aflægge pigen besøg i Uganda – <strong>til</strong>fældigvis på pigens niårs fødselsdag. Det har<br />
været et detektivarbejde at finde den rigtige skole, og både lærer, skoleinspektør<br />
og pigen selv holder fast i, at den er god nok – hun er deres sponsorbarn.<br />
Den danske kvinde er stadig i tvivl. Besøget har sat hele skolen på den anden<br />
ende, og situationen begynder at blive pinlig. Elever hænger ind ad vinduerne<br />
<strong>til</strong> skoleinspektørens kontor og følger samtalen mellem de voksne, og i skolegården<br />
er Karen Margrethes mand, John, blevet omringet af hundredvis af<br />
elever, der vil trykke hånd med en hvid. Det ender med, at parret går med<br />
pigen hjem, fulgt af en lærer og en flok nysgerrige skoledrenge, for at hilse<br />
på hendes mor. Hun viser sig at være gravid med sit 11. barn og fortæller, at<br />
den store familie mest lever af rødder.<br />
Besøget bliver afbrudt af to mænd, der erklærer, at der er sket en misforståelse:<br />
Det er alligevel den forkerte Sarah. På det tidspunkt har parret givet pigen<br />
alle fødselsdagsgaverne.<br />
”Jeg havde heldigvis lidt papir og kuglepenne, jeg kunne give den rigtige<br />
Sarah, da vi endelig mødte hende. Vi forærede hende også en ny skoleuniform.<br />
Det var en stor oplevelse at møde hende, og vi kom derfra med endnu et sponsorbarn<br />
– den nye Sarah – så nu har vi to!“, fortæller Karen Margrethe Ashton.<br />
Årelang drøm<br />
Den tidligere inkassomedarbejder i Jyske Finans har mange historier fra rejsen i<br />
Afrika, som endnu ikke er afsluttet. Parret tog hjem <strong>til</strong> Silkeborg, da det efter<br />
godt otte måneder på vejene blev for koldt at sove i bilens tagtelt, men de vil<br />
af sted igen, formentlig <strong>til</strong> oktober.<br />
Parret har drømt om at køre Afrika tyndt, siden de midt i 1980’erne var<br />
ulandsfrivillige i Lesotho. Efter to alvorlige sygdomsperioder i de senere år ville<br />
Karen Margrethe gøre noget ved sagen:<br />
46 Finans oktober 2010
Hvor dyrt er det?<br />
Karen Margrethe og John Ashton har brugt cirka 300.000 kroner<br />
på bilen – det er muligt at købe en ældre model billigt i Afrika.<br />
› Flybilletter for begge: 12.000 kroner.<br />
”Det er en dejlig frihed hver morgen at vågne op og afgøre med<br />
sig selv og hinanden – skal vi blive eller køre videre?“. Karen<br />
Margrethe Ashton og hendes mand, John, kan ikke få nok af Afrika<br />
› Bil- og personforsikring: 40.000 kroner.<br />
› Leveomkostninger i Afrika for parret pr. måned: 10.000 kroner.<br />
”Afrika kunne ikke vente længere, der skulle handles“, konstaterer hun.<br />
Derfor forlod hun efter 31 år Jyske Bank/Jyske Finans i september sidste år,<br />
da hun blev 60 år. Kort efter tog parret <strong>til</strong> Afrika og begyndte rejsen i den<br />
Toyota Hilux, som John, der oprindelig er bilmekaniker, havde ombygget, så den<br />
præcis svarede <strong>til</strong> deres behov og kan klare de dårlige veje.<br />
”Bilen fungerer fantastisk. Vi vil hellere bo i den end på hotel, for vi har alle<br />
vores ting omkring os og sover godt“, fortæller Karen Margrethe.<br />
Med i parrets overvejelser inden turen var, om de kunne holde ud at være<br />
så tæt sammen, som bopæl i bilen dikterer:<br />
”Ingen af os hører <strong>til</strong> de mest rolige, og vi er vant <strong>til</strong> at have hver sin hverdag<br />
og kunne gå en tur hver for sig, hvis der er behov for det. Det går ikke i Afrika,<br />
og det er udfordrende indimellem, men ikke mere, end at vi kan klare det“.<br />
Rejs bare<br />
I mange år fores<strong>til</strong>lede parret sig at køre hele vejen fra Silkeborg <strong>til</strong> Cape Town i<br />
Sydafrika. Den plan blev desværre forpurret, da danskere ikke kan opnå visum<br />
på grund af Muhammed-tegningerne – og eftersom andre lande i toppen af<br />
Afrika var udelukket på grund af krig, måtte ruten revideres få måneder før<br />
afrejse: Bilen blev fragtet <strong>til</strong> Cape Town, hvor rundrejsen begyndte.<br />
En rejse, der har betydet en helt ny og fri livss<strong>til</strong>, givet indsigt i levevilkårene<br />
i en stribe lande og samtidig har budt på overvældende smuk natur og eksotisk<br />
dyreliv lige uden for bilruderne:<br />
”Efter en tid begyndte vi at skære ned på dyreparker. Man når der<strong>til</strong>, hvor<br />
man henkastet siger: ”Der er en zebra mere“. Så er det sjovere at se dyrene<br />
<strong>til</strong>fældigt uden for parkerne“, siger Karen Margrethe Ashton, der er særlig vild<br />
med elefanter og også fik sat flueben ved blandt andet giraffer, løver og hvaler<br />
undervejs.<br />
Hun var spændt på, om hun fik en forsinket reaktion på ikke længere at<br />
være erhvervsaktiv ved hjemkomsten i maj, men foreløbig er den udeblevet.<br />
Til gengæld glæder hun sig <strong>til</strong> at komme <strong>til</strong>bage <strong>til</strong> Afrika.<br />
”Hvis andre skulle gå med overvejelser om at gøre noget <strong>til</strong>svarende, kan<br />
jeg kun sige: Gør det! Det kan lade sig gøre for de fleste“. n<br />
Finans oktober 2010 47
finanskronik<br />
To år efter<br />
Af Helge J. Pedersen, cheføkonom i Nordea<br />
Foto: Scanpix<br />
I<br />
skrivende stund er det præcis to år siden, at<br />
den store amerikanske investeringsbank Lehman<br />
Brothers gik konkurs, og verdensøkonomien<br />
efterfølgende blev ramt af den store recession.<br />
Det retoriske spørgsmål er, om man skulle have<br />
reddet Lehman, som man gjorde det med Bear<br />
Sterns. Det pragmatiske svar er, at man fik statueret<br />
et eksempel, og at vi nu her to år efter står midt i<br />
oprydningsarbejdet efter den gigantiske og gældsfinansierede<br />
forbrugsfest.<br />
Økonomierne kæmper sig i denne tid langsomt,<br />
men sikkert ud af recessionens kløer, understøttet<br />
af verdenshistoriens mest lempelige og koordinerede<br />
økonomiske politik. Der arbejdes på at gennemføre<br />
en ny og bedre regulering af den finansielle<br />
sektor, så situationen ikke gentager sig, og EU er<br />
rykket sammen i bestræbelserne på at undgå en<br />
statsbankerot i de mest gældsplagede lande.<br />
Det er vigtigt at fremhæve, at alle disse begivenheder<br />
har fundet sted inden for blot to år, fordi<br />
jeg fornemmer en stigende utålmodighed omkring<br />
styrken i opsvinget i medierne såvel som på de<br />
finansielle markeder. For tiden er der især meget<br />
fokus på udviklingen på arbejdsmarkedet. Analytikere<br />
mener, at vi befinder os i et jobløst opsving, og<br />
at det udgør en betydelig risiko for opsvingets holdbarhed.<br />
Logikken er, at den ekspansive økonomiske<br />
politik står foran sin afslutning, hvorfor vækstdepechen<br />
skal gives videre <strong>til</strong> den private sektor. Men i<br />
en periode med stor jobusikkerhed og rigelig kapacitet<br />
er der risiko for, at hverken privatforbrug eller<br />
investeringsaktivitet kommer op i omdrejninger, og<br />
at en ny nedtur derfor står for døren.<br />
Jeg mener alligevel ikke, at det er rimeligt at male<br />
fanden på væggen allerede nu. Ingen opsving er<br />
jobløse, det tager bare sin tid, før arbejdsmarkedet<br />
reagerer på fremgang i produktionen, fordi virksomhederne<br />
skal være sikre på, at opsvinget har<br />
bidt sig fast, før de nyansætter folk.<br />
Ellers kan man som regel klare sig ved at lade<br />
medarbejderne arbejde lidt mere. Sådan har det<br />
altid været, og på nuværende tidspunkt er der intet,<br />
som tyder på, at udviklingen på arbejdsmarkedet i<br />
USA, som er særlig interessant for de finansielle<br />
markeder, er anderledes end efter recessionerne i<br />
begyndelsen af henholdsvis 1990’erne og dette<br />
årtusinde. Dengang blev der også først for alvor<br />
skabt nye job langt henne i opsvinget.<br />
Og igen må vi minde os selv om, at verdensøkonomien<br />
for blot et år siden var nede i det dybeste<br />
hul siden den store depression i 1930’erne, og<br />
hente det gamle bibelske udsagn frem fra gemmerne<br />
om, at der efter syv fede år kommer syv<br />
magre år. For det er den virkelighed, som vi lige nu<br />
befinder os i og nødvendigvis må forholde os <strong>til</strong>.<br />
Derfor bør vi også glæde os over de større eller<br />
mindre fremskridt, som verdensøkonomien trods alt<br />
tager kvartal for kvartal, og glemme alt om, at vi<br />
snart må være på toppen igen. Men det er klart, at<br />
også centralbankchefer og politikere må tage ved<br />
lære af historien og ikke forcere opstramningen af<br />
den økonomiske politik. Ellers er der nemlig fortsat<br />
risiko for, at vi kan opleve et nyt <strong>til</strong>bageslag i verdensøkonomien.<br />
n<br />
Helge J. Pedersen<br />
er cheføkonom i Nordea<br />
og har i en årrække været<br />
ansat i banken, både<br />
da den hed Unibank og<br />
før det Privatbanken.<br />
Sideløbende har han undervist<br />
i nationaløkonomi<br />
på Københavns Universitet<br />
og på Handelshøjskolen<br />
i København. Helge J.<br />
Pedersen er uddannet<br />
cand.polit. i 1987.<br />
48 Finans oktober 2010
Gå HJeM-MØDeR HOS<br />
IT-kLubben<br />
DebaTeMne: DIGITaL bankInG OG aRbeJDSMILJØeT<br />
eR Du e-STReSSeT?<br />
HvOR ManGe e-MaILS I InbOxen kan Du kLaRe OM DaGen?<br />
Den finansielle sektor er ligesom det øvrige erhvervsliv<br />
præget af digitalisering inden for en lang række forskellige<br />
områder. Digitaliseringen medfører ændrede forretningsgange,<br />
skaber optimeringer & effektiviseringer, giver nye<br />
forretningsmæssige muligheder, og skaber ikke mindst<br />
muligheder for nye dialogformer mellem de ansatte og<br />
kunderne.<br />
Men digitaliseringen er på godt og ondt også medvirkende<br />
<strong>til</strong> at transformere det daglige arbejdsmiljø! IT-klubben sætter<br />
derfor nu fokus på de daglige arbejdsmiljøkonsekvenser<br />
som følge af digitaliseringen. Der sker ved to debat-gå-hjemmøder<br />
i hhv. Silkeborg og københavn. På møderne kan du<br />
høre forskere fra RuC og fra Syddansk universitet fortælle<br />
om deres forskningsresultater på området – og samtidig vil<br />
der være debat, hvor du kan give input <strong>til</strong> forskerne og <strong>til</strong><br />
Finansforbundet.<br />
Debatmøderne afholdes i Silkeborg den 15. november, og i<br />
københavn den 17. november. begge steder fra kl. 17.00 <strong>til</strong><br />
ca. 19.30 med følgende program:<br />
17:00 - 18:00 Er det dig eller din indbakke der styrer?<br />
v/adjunkt anette Grønning, Medievidenskab<br />
Syddansk universitet<br />
anette Grønning har skrevet en ph.d. om e-mail som interaktionsform<br />
med udgangspunkt i forsikringsbranchen og er medforfatter<br />
<strong>til</strong> bogen ”e-mail-kommunikation”. Hun er forsker og debattør<br />
med særlig interesse for e-mail, chat og sms i professionel sammenhæng.<br />
18:15 - 19:15 IKT i spændingsfeltet mellem selvledelse<br />
og standardisering, når arbejdet bliver mere<br />
grænseløst – Er tendensen indenfor brugen<br />
af IKT-systemer i finanssektoren udviklende<br />
eller ødelæggende for arbejdsmiljøet?<br />
v/ Ph.d. Lektor Henrik Lambrecht Lund,<br />
Center for arbejdsmiljø og arbejdsliv, RuC<br />
Henrik Lambrecht har bl.a. medvirket <strong>til</strong> forskningsprojektet ”IT,<br />
køn og psykisk arbejdsmiljø i administrativt arbejde”, hvor der<br />
fokuseres særskilt på arbejdsmiljøkonsekvenserne som følge af<br />
digitaliseringen i den finansielle sektor.<br />
19:15 - 19:30 Debat & spørgsmål<br />
Læs mere om de forskellige medlems<strong>til</strong>bud og <strong>til</strong>meld dig på<br />
IT-klubbens hjemmeside. www.finansforbundet.dk/it. På hjemmesiden<br />
kan du også med fordel <strong>til</strong>melde dig vores elektroniske<br />
nyhedsservice, så du automatisk får nyheder fra IT-klubben<br />
direkte på din mail.
spørgehjørnet<br />
Opsagt i ferien<br />
Jeg er netop kommet hjem fra 2 ugers sommerferie<br />
i Grækenland. Da jeg tømte min<br />
postkasse, lå der en opsigelse fra min arbejdsgiver,<br />
som skriver, at jeg er opsagt med 3<br />
måneders varsel <strong>til</strong> udgangen af oktober<br />
2010. Brevet er skrevet den 26. juli 2010 –<br />
dagen efter jeg tog på ferie! Jeg har protesteret<br />
over for min arbejdsgiver, da jeg for det<br />
første ikke mener, at de kan opsige mig, mens<br />
jeg er på ferie. Og for det andet mener jeg<br />
ikke, at opsigelsen er gældende, før jeg har<br />
set den. Min arbejdsgiver siger, de har fulgt<br />
alle regler. Hvem har ret?<br />
Med venlig hilsen<br />
John Jensen<br />
Svar:<br />
Selv om det må være ganske forfærdeligt at<br />
få en opsigelse under sin ferie, er der for så<br />
vidt intet juridisk forkert i det, din arbejdsgiver<br />
har gjort. At man så kan synes, at din<br />
arbejdsgiver burde have ventet, <strong>til</strong> din ferie<br />
var slut, er noget andet.<br />
Brevet er dateret den 26. juli 2010 og lå i<br />
din postkasse, da du kom hjem fra ferie. Det<br />
følger af funktionærlovens § 2, at du kun kan<br />
fratræde din s<strong>til</strong>ling ved en måneds udgang.<br />
Det betyder, at hvis din opsigelse skal gælde<br />
fra juli, skal den være meddelt dig senest<br />
den sidste dag i juli. Det er i den forbindelse<br />
<strong>til</strong>strækkeligt, at brevet er kommet frem <strong>til</strong><br />
dig i din postkasse. Det er ikke et krav, at du<br />
også skal have læst brevet inden månedens<br />
udgang. Hvis der opstår strid om, hvorvidt<br />
en opsigelse er kommet rettidigt frem, er det<br />
arbejdsgiveren, der skal løfte bevisbyrden for,<br />
at opsigelsen er afgivet <strong>til</strong> tiden.<br />
Det er altså på grund af disse regler, at<br />
arbejdsgiveren vælger at opsige dig under<br />
ferien. I modsat fald ville du have krav på løn<br />
en måned mere, nemlig frem <strong>til</strong> udgangen af<br />
oktober 2010.<br />
Så længe brevet med sikkerhed er kommet<br />
rettidigt frem, opsigelsesvarslerne er overholdt,<br />
og opsigelsen i øvrigt er sagligt begrundet,<br />
kan vi ikke sige noget <strong>til</strong> fremgangsmåden.<br />
I det ligger også, at man desværre ikke er<br />
”fredet“, fordi man er på ferie, og derfor ikke<br />
får mulighed for en reel opsigelsessamtale<br />
med <strong>til</strong>bud om <strong>til</strong>lidsmandens deltagelse <strong>til</strong><br />
afklaring af de spørgsmål, man naturligt nok<br />
altid har i den situation.<br />
Med venlig hilsen<br />
Mette Bruun, faglig konsulent<br />
Svensker i dansk a-kasse<br />
Jag ska på måndag börja jobba i en bank i<br />
Köpenhamn och undrar bara, om det är hos er,<br />
jag kan bli medlem i a-kassa? Hva gjör jag?<br />
Med venlig hilsen<br />
Lisa Karlsson<br />
Svar:<br />
Du kan søge om optagelse i en dansk a-kasse,<br />
når du arbejder i Danmark, selvom du vedbliver<br />
at bo i Sverige. Du kan gå ind på www.<br />
ftf-a.dk og klikke på ”Bliv medlem” og dér<br />
søge om optagelse i a-kassen. Det kræver<br />
dog, at du har et dansk cpr-nummer. Det kan<br />
du få ved henvendelse <strong>til</strong> Grænsegængercentret,<br />
som ligger i forbindelse med Skat-<br />
Øresund.<br />
Med venlig hilsen<br />
Susanne Ilsøe, konsulent i FTF-A kontakten<br />
Skriv <strong>til</strong> redaktionen: Finansforbundets eksperter sidder klar <strong>til</strong> at svare på dine spørgsmål om alt, hvad der vedrører dit job.<br />
cjo@finansforbundet.dk eller Finansforbundet, Applebys Plads 5, 1411 København K.<br />
50 Finans oktober 2010
Juristeriet<br />
Forbundets<br />
eksterne klageinstans<br />
En klageinstans er en helt naturlig del af en moderne og professionel fagforening.<br />
Finansforbundet har siden 1. januar 2007 haft en ekstern klageinstans, som kan<br />
tage s<strong>til</strong>ling <strong>til</strong> klager over sagsbehandlingen.<br />
Af Lars Dahl Gulmann, chefjurist og Rikke Agervig Helles, juridisk koordinator<br />
At klage! Det kan lyde voldsomt, og<br />
mange har måske ikke lyst <strong>til</strong> at lægge sig<br />
ud med deres fagforening. Samtidig kan<br />
tanken om at modtage en klage, som skal<br />
behandles af en ekstern klageinstans,<br />
givetvis få det <strong>til</strong> at løbe koldt ned ad<br />
ryggen på mange sagsbehandlere. Særligt<br />
når man ved, at klageinstansen varetages<br />
af en af landets førende advokater<br />
inden for det ansættelsesretlige område.<br />
Det er derfor vigtigt at understrege,<br />
at Finansforbundet IKKE betragter en<br />
klage som en sag, hvor forbundet skal<br />
forsvare sig over for medlemmet. Derimod<br />
er det en anledning <strong>til</strong> at evaluere,<br />
om vi i det konkrete <strong>til</strong>fælde har gjort det<br />
godt nok.<br />
Ind<strong>til</strong> nu er fem klagesager afgjort af<br />
den eksterne klageinstans. I tre af<br />
sa ger ne har Finansforbundet fået kritik<br />
for sagsbehandlingen, men der har ikke<br />
været grundlag for at udbetale erstatning.<br />
De tre sager, hvor der er udtalt kritik,<br />
handler om uklar kommunikation i forbindelse<br />
med større fyringsrunder/omrokeringer.<br />
Afgørelserne understreger dermed<br />
behovet for særlig klar kom munikation i<br />
<strong>til</strong>fælde, hvor medlemmerne er i en udsat<br />
situation.<br />
Det illustreres tydeligt i en sag, hvor<br />
medlemmet mente, at hendes opsigelse<br />
måske var usaglig. Sagsbehandlerne<br />
havde fokuseret på at sikre nogle rimelige<br />
fratrædelsesvilkår og i øvrigt <strong>til</strong>bud, som<br />
kan hjælpe de opsagte i beskæftigelse<br />
igen. Dette er helt almindeligt, da afskedigelser<br />
på grund af økonomiske problemer<br />
som udgangspunkt er saglige, og det<br />
derfor er relevant at fokusere på andre<br />
forhold. I enkelte <strong>til</strong>fælde kan udvælgelsen<br />
af et medlem dog være usaglig, og<br />
fireugersfristen for indsigelse mod en<br />
opsigelses saglighed er derfor en væ -<br />
sentlig oplysning for de opsagte.<br />
Medlemmet henvendte sig <strong>til</strong> forbundet<br />
nogle måneder efter opsigelsen og<br />
ønskede, at der blev rejst en sag om<br />
usaglig opsigelse. På det tidspunkt var<br />
fireugersfristen jo sprunget, og der kunne<br />
derfor ikke rejses en sag. Medlemmet<br />
klagede over, at de lokale sagsbehandlere<br />
ikke havde gjort hende opmærksom på<br />
fristen. I forbindelse med klagesagen<br />
oplyste sagsbehandlerne, at medlemmet<br />
var blevet mundtligt oplyst om fristen på<br />
et møde med deltagelse af flere af de<br />
afskedigede medarbejdere.<br />
Klageinstansen kritiserede, at fireugersfristen<br />
ikke var kommunikeret <strong>til</strong>strækkelig<br />
klart, hvilket Finansforbundet i<br />
øvrigt havde anerkendt allerede ved<br />
fremsendelsen af klagen.<br />
I en anden sag havde <strong>til</strong>lidsmanden ikke<br />
på møder med virksomheden spurgt nok<br />
ind <strong>til</strong> forhold, som medlemmet syntes var<br />
relevante – blandt andet hvorfor netop<br />
hun skulle fyres. Klageinstansen afgjorde,<br />
at de manglende oplysninger ikke havde<br />
betydning for, om hun kunne have anfægtet<br />
opsigelsen, men kritiserede alligevel, at<br />
hendes interesser ikke var varetaget <strong>til</strong>strækkeligt.<br />
Afgørelsen er et glimrende<br />
eksempel på, at man som sagsbehandler<br />
ikke på egen hånd kan afgøre, hvad der er<br />
vigtigt for medlemmet. I det konkrete <strong>til</strong>fælde<br />
kunne medlemmet med de ønskede<br />
oplysninger måske have fået større afklaring<br />
i forhold <strong>til</strong> fyringen, end <strong>til</strong>fældet<br />
ulykkeligvis blev.<br />
Alle sager evalueres naturligvis. Det<br />
gælder også klager, som ikke sendes <strong>til</strong><br />
klageinstansen – enten fordi Finansforbundet<br />
er enigt i klagen, og/eller klager<br />
er <strong>til</strong>freds med et svar fra sagsbehandleren.<br />
Afslutningsvis kan der være grund <strong>til</strong><br />
at omtale to af disse sager, som vedrører<br />
forholdsvis almindeligt forekommende<br />
situationer, hvor sagsbehandleren bør<br />
være særlig omhyggelig:<br />
I den ene sag var en sagsbehandler<br />
ikke opmærksom på at rådgive medlemmet<br />
om, at en fratrædelsesaftale ville<br />
medføre karantæne i a-kassen. Det er et<br />
meget illustrativt eksempel på, at man i<br />
forbindelse med fratrædelsesordninger<br />
må være omhyggelig med at gennemtænke<br />
og forklare konsekvenserne og<br />
sørge for at få alle sten vendt.<br />
Den anden sag omhandler et medlem,<br />
som blev opsagt og frits<strong>til</strong>let med løn.<br />
Medlemmet fik det indtryk fra sin sagsbehandler,<br />
at han kunne tage beskæftigelse<br />
i en hvilken som helst virksomhed,<br />
og tog således opmuntret beskæftigelse<br />
hos en konkurrent. Det var ganske problematisk,<br />
idet medlemmet jo – uanset<br />
frits<strong>til</strong>lingen – stadig var ansat i det<br />
gamle selskab og dermed undergivet den<br />
almindelige loyalitetsforpligtelse. Denne<br />
brydes ved at arbejde for en konkurrerende<br />
virksomhed, og medlemmet blev<br />
da også bortvist og mistede løn i opsigelsesperioden.<br />
n<br />
Finans august 2010 51
medlems<strong>til</strong>bud<br />
a jour<br />
meddelelser<br />
nyheder<br />
service<strong>til</strong>bud<br />
Finansforbundet får nye hjemmesider<br />
Finansforbundet – både sekretariatet og kredsene – skal have nye hjemmesider.<br />
De nye hjemmesider skal give os nye bedre muligheder for at opnå de mål, vores webstrategi udstikker:<br />
› At gøre vores politiske arbejde synligt<br />
› At give medlemmerne og <strong>til</strong>lidsvalgte direkte adgang <strong>til</strong> vores kerneydelser<br />
Det er et projekt, som direkte eller indirekte berører mange, og projektteamet vil derfor gøre<br />
meget ud af at fortælle om de fremskridt, projektet gør, de resultater, vi når frem <strong>til</strong>, og grundende<br />
<strong>til</strong> de beslutninger, der træffes. Alle, der har lyst <strong>til</strong> at følge med, få indblik og give deres mening<br />
<strong>til</strong> kende, er hermed hjertelig inviteret over på nyhjemmeside.finansforbundet.dk<br />
Besøg fra thailand<br />
Omkring 50 repræsentanter – medarbejdere<br />
og ledelse – fra den thailandske landbrugsbank<br />
Bank of Agriculture and Agricultural Co-operatives<br />
(BAAC) besøgte fredag 17. september<br />
Finansforbundet for at høre nærmere om forbundet,<br />
vores overenskomst, vores uddannelsessystem<br />
og vores samarbejde med sektoren.<br />
Gruppen havde hørt om den danske aftalemodel<br />
og stærke danske fagforeninger og var<br />
derfor interesseret i at hente inspiration <strong>til</strong> det<br />
faglige arbejde i BAAC. Næstformand Solveig<br />
Ørteby, som på billedet omgives af direktøren<br />
og fagforeningslederen fra BAAC, bød gruppen<br />
velkommen og gav en introduktion <strong>til</strong> Finansforbundet.<br />
Der var mange spørgsmål fra de<br />
thailandske kollegaer om vores særlige aftalesystem,<br />
og der var stor forundring over fraværet<br />
af politisk indblanding i vores overenskomster<br />
samt vores høje organisationsprocent.<br />
Under besøget i Danmark besøgte gruppen<br />
også Finanssektorens Arbejdsgiverforening og<br />
Merkur Bank.<br />
Jeg <strong>til</strong>melder mig arrangementet:<br />
Netværk<br />
Midtjylland<br />
Kør selv-efterårstur<br />
<strong>til</strong> Fussingø,<br />
19. oktober<br />
Netværk<br />
Nordjylland<br />
Efterårstur <strong>til</strong> Århus<br />
– Cafe Hack og Den<br />
Gamle By, 14. oktober<br />
Seniorgruppen<br />
Region Syddanmark<br />
– Sønderjylland<br />
Foredrag, biksemad og<br />
lottespil, 26. oktober<br />
Seniorgruppen<br />
Region Sjælland<br />
– Storstrøm<br />
Julebowling,<br />
30. november<br />
Seniorgruppen<br />
Region Sjælland<br />
– Vestsjælland<br />
Julearrangement,<br />
23. november<br />
Seniorgruppen<br />
Region Midtjylland<br />
– Århus<br />
Julefrokost,<br />
24. november<br />
Seniorgruppen<br />
Region Midtjylland<br />
– Viborg<br />
Juletur <strong>til</strong> Amsterdam,<br />
5. – 8. december<br />
Vi gør opmærksom på, at <strong>til</strong>melding skal sendes <strong>til</strong> den adresse, der er anført i annoncen.<br />
Hvor ingen adresse er nævnt sendes <strong>til</strong>meldinger <strong>til</strong> Finansforbundet.<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr./By:<br />
Telefon: Antal deltagere: Stiger på i:<br />
52 Finans oktober 2010
Ledige og seniorer<br />
Arrangementerne fra netværksgrupperne er for ledige i det<br />
pågældende område, hvis ikke der står andet i annonceteksten.<br />
Læs mere om seniorgrupperne på:finansforbundet.dk/seniorer.<br />
Netværk midtjylland<br />
Kør selv-efterårstur <strong>til</strong> Fussingø<br />
Fussingø Slot og Gods ejes i dag af den danske stat og er<br />
underlagt Miljøministeriet. Godsets landbrug drives økologisk.<br />
Parken og skoven er åben for offentligheden. Fussingø<br />
Slot er i dag et enestående kunst- og kulturcenter, der<br />
er ramme om skiftende uds<strong>til</strong>linger og aktiviteter. Vi guides<br />
rundt af Jytte Nielsen fra Fussingø-gruppen. Tag kaffen<br />
med – netværksgruppen har eftermiddagsbrødet. Vi<br />
slutter dagen på Kongensbro Kro, Gl. Kongevej 70, 8643<br />
Ans By. Kgl. Privilegeret Kro siden 1663, der ligger idyllisk<br />
placeret med Gudenåen rislende i baghaven.<br />
Tid: 19. oktober kl. 13.00<br />
Sted: Fussingø Slot, Vasevej 9, Fussingø, 8920 Randers<br />
NV. P-pladsen Gammelhaven bag avlsbygningerne<br />
mod Ålum<br />
Pris: Gratis – drikkevarer for egen regning<br />
Frist 10. oktober<br />
Tilmelding: Bente Randrup, bente@vasenti.dk eller<br />
tlf. 97 42 98 11, mobil 25 21 43 45 bedst<br />
ml. 17.00-18.00. Oplys navn, medlemsnr.,<br />
mobilnr. og evt. mailadresse<br />
Afbud her<strong>til</strong> så hurtigt som muligt, hvis du skulle blive<br />
forhindret. Bemærk: Julearrangement finder sted den 23.<br />
november i Bording.<br />
Netværk nordjylland<br />
Efterårstur <strong>til</strong> Århus – Cafe Hack og Den Gamle By<br />
Vi tager toget <strong>til</strong> Århus Banegård og går herfra <strong>til</strong> Cafe<br />
Hack, hvor optagelsen af det berømte og underholdende<br />
radioprogram ”Cafe Hack” med værten Søren Dahl starter<br />
kl. 10.30. Under optagelsen serveres brunch. Derefter går<br />
turen <strong>til</strong> Den Gamle By, hvor vi vil få en rundvisning og måske<br />
lidt tid på egen hånd samt lidt at styrke os på, inden vi<br />
tager toget retur <strong>til</strong> Aalborg. Forventet hjemkomst først på<br />
aftenen.<br />
Tid: 14. oktober kl. 7.50 (toget afgår kl. 8.02)<br />
Sted: Aalborg Banegård<br />
Pris: Gratis<br />
Frist: 6. oktober<br />
Tilmelding: Susanne Skov, mail ss@finansforbundet.dk<br />
eller tlf. 32 96 46 00 – oplys medlemsnr.,<br />
mailadresse og mobilnr.<br />
Praktiske spørgsmål kan rettes <strong>til</strong> Netværk Nordjylland:<br />
Lisbeth Gravesen, tlf. 98 18 56 56 – 41 57 45 44 eller<br />
mail gravesen1@privat.dk<br />
Birgit Davids, tlf. 98 15 58 04 – 24 23 02 69<br />
eller mail bdavids@gvdnet.dk<br />
Lone Rasmussen, tlf. 98 18 86 10<br />
eller mail naturligvis@privat.dk<br />
Husk også at melde afbud her<strong>til</strong> så hurtigt som muligt,<br />
hvis du skulle blive forhindret.<br />
seniorgruppe: region syddanmark<br />
– søndertjylland<br />
Foredrag, biksemad og lottespil<br />
Vi begynder kl. 11.00 med et foredrag af Frode Sørensen,<br />
der fortæller om sin tid i Finansforbundet. Derefter ”Biks<br />
og bajer”, hvorefter vi afholder lottespil med mange<br />
spændende præmier.<br />
Tid: 26. oktober 2010 kl. 11<br />
Sted: Holbøl Landbohjem, Holbøl<br />
Pris: 100,00 kr. pr. deltager inkl. fire lottoplader<br />
Kontonummer: Betaling som sædvanlig<br />
Frist: 19. oktober 2010<br />
Tilmelding: Jette Knapp, Birkevej 11, 6300 Graasten<br />
E-mail: jknapp@pc.dk<br />
Bemærkninger: Det er et kør selv-arrangement.<br />
seniorgruppe: region sjælland<br />
– storstrøm<br />
Julebowling<br />
Tag med <strong>til</strong> morgenkaffe, bowling, lotteri og julefrokost.<br />
Tid: 30. november kl. 10-ca. 16<br />
Sted: Marielyst Bowlingcenter<br />
Opsamling med bus:<br />
Næstved/Grønvej kl. 8.15<br />
Rønnede kl. 8.35<br />
Vordingborg Station kl. 9.05<br />
Nykøbing F. Banegård kl. 9.35<br />
Afgang Marielyst Bowlingcenter ca. kl. 15.35<br />
Pris: 150,00 kr. for medlemmer og<br />
300 for ægtefælle/ledsager<br />
Kontonummer: 3348-3348412329<br />
Frist: 30. oktober<br />
Tilmelding: Grete Fagerberg, 55 38 72 45<br />
E-mail: ghf@post11.tele.dk<br />
seniorgruppe: region sjælland<br />
– vestsjælland<br />
Julearrangement<br />
Tag med <strong>til</strong> formiddagskaffe, bowling og julebuffet.<br />
Tid: 23. november kl. 10<br />
Sted: Slagelse Superbowlingcenter A/S,<br />
Bredegade 40, 4200 Slagelse<br />
Pris: Medlem kr. 150,00, ægtefælle/ledsager<br />
kr. 300,00<br />
Kontonummer: 3348-3348412329<br />
Frist: 23.oktober<br />
Tilmelding: Grete Fagerberg, 55 38 72 45,<br />
ghf@post11.tele.dk<br />
seniorgruppe: region midtjylland<br />
– viborg<br />
Juletur <strong>til</strong> Amsterdam<br />
4-dages busrejse med halvpension. Detaljeret program<br />
fremsendes primært via mail.<br />
Tid: 5.-8. december. Afgang om morgenen<br />
fra Thisted, Nykøbing, Skive, Viborg og Århus<br />
Pris: 3.250 kr. i dobbeltværelse,<br />
enkeltværelses<strong>til</strong>læg 900 kr.<br />
Afbes<strong>til</strong>lingsforsikring er inkluderet. Gæster kan medtages<br />
Kontonummer: 9090 0001959123<br />
Frist: 25. oktober 2010<br />
Tilmelding: Asger Høgholm - tlf. 97 92 64 80,<br />
Solbakkevej 12, 7700 Thisted,<br />
e-mail: hoeg@holm.mail.dk<br />
seniorgruppe: region midtjylland<br />
– århus<br />
Julefrokost<br />
Under spisningen underholder pianistinde A. Kvorning<br />
Tid: 24.november kl. 12.30<br />
Sted: Sabro Kro, Viborgvej 780, 8471 Sabro<br />
Pris: Gratis, drikkevarer for egen regning<br />
Frist: 12. november<br />
Tilmelding: Kurt Bjerre, Rønnevangen 39,<br />
8471 Sabro Email: kubjerre@adr.dk<br />
Finans oktober 2010 53
Finansjob<br />
Sektoren bør investere<br />
massivt i uddannelse<br />
For tre-fire år siden havde pengeinstitutterne svært ved<br />
at få <strong>til</strong>strækkeligt med uddannede bankmedarbejdere,<br />
hvorfor man begyndte at ansætte butiksuddannede,<br />
som man selv trænede. Manglen på bankuddannede<br />
medarbejdere dengang skyldtes ifølge Finans forbundets<br />
næstformand, Michael Budolfsen, at bankerne efter<br />
krisen og massefyringerne i begyndelsen af 1990’erne<br />
ikke tog nok elever ind. Samme situation med mangel<br />
på arbejdskraft risikerer man at stå i om nogle år, når<br />
omkring hver fjerde af de nuværende medarbejdere<br />
forlader arbejdsmarkedet for at gå på pension eller<br />
efterløn.<br />
”Sektoren er nødt <strong>til</strong> at investere massivt i kompetenceudvikling.<br />
Det gælder både indtag af finanselever,<br />
finansøkonomer, bachelorer og akademikere og efteruddannelse<br />
af de nuværende medarbejdere, så de er<br />
klar <strong>til</strong> at varetage de kommende arbejdsopgaver”,<br />
sagde Michael Budolfsen i en paneldebat på Finanssektorens<br />
Arbejdsgiverforening (FA), Danske Forsikringsfunktionærers<br />
Landsforening (DFL) og Finansforbundets<br />
fælles konference ”Nye varer på hylden – uddannelse<br />
i finanssektoren” onsdag den 1. september.<br />
Opfordringen kommer på et tidspunkt, hvor bulletinerne<br />
fra mange finansielle arbejdspladser er, at der<br />
skæres ned på kompetenceudvikling, og på et tidspunkt,<br />
hvor indtaget af finanselever er meget lavt. I<br />
2010 har finanssektorens virksomheder kun taget 242<br />
elever, hvor man i 2006 og 2007 tog henholdsvis 864<br />
og 761. Selv om antallet af finansøkonomstuderende er<br />
steget i det seneste par år, og finansøkonomuddannelsen<br />
i år var blandt de ti mest populære uddannelser, er<br />
niveauet af unge, der kommer ind i sektoren, en del<br />
lavere end i 2006 og 2007.<br />
Underdirektør Mariane Dissing fra FA er enig i, at<br />
demografien sætter sektoren over for en udfordring i<br />
forhold <strong>til</strong> kompetenceudvikling i de kommende år. I sit<br />
indlæg i paneldebatten påpegede hun, at problemet<br />
snarere er, at der ikke er ordentlig sammenhæng mellem<br />
udbud og efterspørgsel på de enkelte uddannelser.<br />
Nogle steder optages der for få unge, og på andre<br />
uddannelser optages der for mange i forhold <strong>til</strong> det<br />
antal, sektoren kan aftage.<br />
Selv om en del banker i dag har valgt at tage finansøkonomer<br />
ind på bekostning af finanselever, mener hun<br />
ikke, at finansuddannelsen er overflødig.<br />
”Finansuddannelsen har en fremtid,<br />
men jeg tror ikke, at man<br />
overlever med den alene.<br />
Det vil være nødvendigt at<br />
læse videre”, sagde<br />
Mariane Dissing.<br />
Michael Budolfsen<br />
mener heller ikke, at<br />
finansuddannelsen skal<br />
skrinlægges, men peger<br />
på, at udfordringen er<br />
at få det teoretiske<br />
niveau på uddannelsen<br />
gjort <strong>til</strong>strækkeligt højt.<br />
/CJO<br />
Michael Budolfsen<br />
Fortsat lav ledighed<br />
blandt finansfolk<br />
Selv om krisen har kostet omkring 3.000 finansansatte<br />
jobbet det seneste par år, er ledigheden<br />
blandt Finansforbundets medlemmer,<br />
som er med i a-kassen FTF-A, fortsat<br />
relativ lav. I juli 2010 var fuldtidsledigheden<br />
1,47 procent, hvilket ikke er meget mere end<br />
niveauet for juli 2009 (1,25 procent).<br />
Under 1.000 medlemmer af Finansforbundet<br />
er ifølge FTF-A’s statistik berørt af ledighed,<br />
hvilket indikerer, at mange afskedigede er<br />
kommet hurtigt videre <strong>til</strong> nye job, eller at de<br />
afskedigede ikke har været forsikret i FTF-A.<br />
Søg i praktik i udlandet<br />
Hvis du som studerende ønsker at finde en<br />
praktikplads i et andet land, kan du nu også<br />
have gavn af dit medlemskab i Finansforbundet.<br />
Finansforbundets internationale organisation<br />
UNI har i samarbejde med den førende globale<br />
praktikpladsformidler Globalplacement<br />
lanceret en ny service, som giver studerende<br />
medlemmer adgang <strong>til</strong> at lægge sin profil på<br />
og få adgang <strong>til</strong> en global database med mulighed<br />
for praktikpladssøgning i hele verden. I<br />
<strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> praktikpladsformidlingen er der<br />
lanceret et nyt UNI-pas, som giver supplerende<br />
service og tryghed i forbindelse med<br />
arbejdet eller praktikopholdet i udlandet.<br />
Kontakt Morten Knudsen Stick, tlf. 32 96 46<br />
00, mail: mks@finansforbundet.dk for at høre<br />
nærmere.<br />
Pas på lange<br />
arbejdsdage<br />
Mænd med dårlig kondition, som arbejder<br />
mere end 45 timer om ugen, har en forøget<br />
risiko for at dø af en hjerte-kar-sygdom. Det<br />
konkluderer forskere bag en undersøgelse,<br />
som Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø,<br />
Bispebjerg Hospital og Syddansk<br />
har foretaget. I alt har 5.000 mænd deltaget<br />
i undersøgelsen, der er løbet over 30 år.<br />
Mændene er blevet inddelt i tre grupper alt<br />
efter deres kondital. Mændene med de højeste<br />
kondital har ikke forhøjet risiko for hjertekar-sygdom,<br />
selv om de arbejder mere end<br />
45 timer om ugen. Deres risiko er på samme<br />
niveau som mænd, der arbejder mindre end<br />
40 timer om ugen.<br />
56 Finans oktober 2010
Genvej <strong>til</strong> bacheloruddannelse<br />
Assurandører eller andre forsikringsansatte, som har<br />
gennemført og bestået erhvervsskademodulerne<br />
”3.34 Erhvervskunden salg og policebehandling”,<br />
”4.16 Risk management og Lønsomhed” og ”4.34<br />
Erhvervskundens typiske behov” eller personmodulerne<br />
”4.15 Personforsikring etablering”, ”4.22 Personforsikring<br />
ændring og udbetaling” og ”4.27 Finansiel<br />
rådgivning” på Forsikringsakademiet, kan få<br />
godskrevet både teori og praksis, hvis du vil læse <strong>til</strong><br />
professionsbachelor i finans.<br />
Du kan spare op <strong>til</strong> 1½ år af studiet, alt efter hvor<br />
meget uddannelse du har med dig, og hvor ny din<br />
uddannelse er.<br />
På samme måde giver Forsikringsakademiet dispensation,<br />
hvis du har bestået professionsbachelor<br />
med en af forsikringslinjerne og ønsker at tage en<br />
uddannelse på Forsikringsakademiet.<br />
Her bør interesserede professionsbachelorer nok<br />
spørge Forsikringsakademiet om, hvilke af de nævnte<br />
moduler det vil være o.k. at søge dispensation for, i<br />
forhold <strong>til</strong> det job de skal bestride. Årsagen er, at Professionbachelor<br />
i Finans ikke er en sælgeruddannelse,<br />
og de har ikke nogen erfaring med forsikring, mens de<br />
læser.<br />
Fra finansbachelorer<br />
<strong>til</strong> erhvervsrådgivere<br />
En undersøgelse om rekruttering af finansøkonomer,<br />
som FA har gennemført i juli,<br />
viser, at de fleste finansvirksomheder<br />
rekrutterer nyuddannede finansøkonomer<br />
<strong>til</strong> job som privatrådgivere og kun i mindre<br />
omfang <strong>til</strong> andre jobfunktioner. Omvendt<br />
giver penge- og realkreditinstitutter udtryk<br />
for, at de forventer at bruge professionsbachelorerne<br />
i finans som erhvervsrådgivere.<br />
Den første årgang af uddannelsen<br />
dimitterer ved udgangen af 2011.<br />
Undersøgelsen er refereret i rapporten<br />
”finansøkonomerne i den finansielle sektor”,<br />
som Finansforbundet, DFL og FA<br />
sammen har udgivet i september<br />
Europæisk blåstempling af<br />
HD-uddannelsen<br />
Et eksamensbevis på en HD 2. del i Finansiel Rådgivning er blevet mere værd. Uddannelsen er nemlig blevet<br />
EFPA-certificeret, hvilket betyder, at HD-eksamensbeviset er blevet blåstemplet af den europæiske<br />
uddannelsesorganisation European Finansiel Planning Association, EFPA. Finansforbundet har sammen<br />
med FA arbejdet mod at få akkrediteringen i hus, og her glæder man sig over resultatet.<br />
”Det har været en øvelse for os i Danmark at få uddannelsen anerkendt på europæisk plan. Certifikatet<br />
forklarer, hvilket uddannelsesniveau folk har. Visionen med certifikatet er at dokumentere, hvilken uddannelsesbaggrund<br />
vores medlemmer har. Certifikatet skal gøre det lettere at tage <strong>til</strong> udlandet og få anerkendt<br />
sine kompetencer. Om det åbner flere eller færre døre, ved vi ikke endnu”, siger Søren Petersen,<br />
uddannelseskonsulent i Finansforbundet.<br />
EFPA-certificeringen af HD 2. del i Finansiel Rådgivning betyder, at uddannelsen bliver anerkendt på<br />
linje med andre europæiske finansuddannelser. Og det kan blive en stor hjælp for de finansuddannede, der<br />
rejser ud. I lande uden for Danmark har de svært ved at forstå de danske finansuddannelser og vurdere<br />
dem. Det skyldes blandt andet, at det danske uddannelsessystem for den finansielle sektor i høj grad er<br />
deltidsbaseret, mens det i for eksempel en spansk og italiensk bank er en selvfølge, at de ansatte er<br />
uddannede, før de sætter deres ben i banken../BV<br />
www.finanSjob.dk – dit job og kaRRieRecenteR<br />
eR du på<br />
Rette<br />
SpoR?<br />
Vi har nogle gode <strong>til</strong>bud,<br />
der kan hjælpe dig i dit<br />
arbejde med at finde<br />
drømmejobbet, den rigtige<br />
uddannelse eller en<br />
spændende karrierevej.<br />
Ring eller skriv <strong>til</strong> Susanne<br />
Skov på 3266 1455<br />
ss@finansforbundet.dk og<br />
reservér tid <strong>til</strong> en samtale<br />
med en af vores konsulenter.<br />
Læs mere om EFPA på efpa-europe.org.<br />
Finans oktober 2010 57
Finansjob<br />
Færre<br />
kunderådgivere<br />
i filialerne<br />
45 procent af Danske Banks kundehenvendelser sker i<br />
dag via netbank, mens kun omkring 16 procent af henvendelserne<br />
finder sted i en filial, og det er en af årsagerne<br />
<strong>til</strong>, at bankens filialer er reduceret fra 625 i 2000<br />
<strong>til</strong> 318 i 2010.<br />
Den teknologiske udvikling, som næppe mindskes i<br />
de kommende år, præger i høj grad den måde, banken<br />
udvikler medarbejdernes kompetencer på, understreger<br />
underdirektør Lars Malmberg fra Group HR i Danske<br />
Bank. På en konference om uddannelse i finanssektoren,<br />
som Finansforbundet, Danske Forsikringsfunktionærers<br />
Landsforening (DFL) og Finanssektorens Arbejdsgiverforening<br />
(FA) sammen holdt onsdag den 1. september,<br />
fortalte han, at Danske Bank fremover vil placere færre<br />
kunderådgivere i filialerne.<br />
”Vores filosofi om, at filialerne skal kunne det hele, er<br />
udfordret af det ændrede kundemønster. Vi har mange<br />
kunder, som helst er fri for at komme i filialerne, men<br />
hellere vil ordne deres bankforretning på vores netbank<br />
eller ringe <strong>til</strong> vores kundelinje, som er bemandet 24<br />
timer i døgnet. Kundelinjen bliver brugt mere og mere<br />
også <strong>til</strong> relativ kompleks rådgivning, og jeg kan godt<br />
fores<strong>til</strong>le mig en fremtid, hvor mere rådgivning vil ske<br />
telefonisk, og hvor de medarbejdere, der arbejder i filialerne,<br />
bliver mere specialiserede rådgivere”, siger Lars<br />
Malmberg.<br />
Udviklingen s<strong>til</strong>ler store krav om efteruddannelse af<br />
medarbejderne, og i Danske Bank-koncernen, som<br />
årligt bruger et trecifret millionbeløb på kompetenceudvikling,<br />
har man valgt at reducere de eksterne uddannelsesomkostninger<br />
og flytte mere uddannelse ind i<br />
banken.<br />
”Vi har stor fokus på, at uddannelse kan anvendes<br />
øjeblikkeligt. Derfor har vi mange små målrettede forløb<br />
frem for langstrakte forløb. Og vi sørger for, at lederne<br />
er klædt på, både før, under og efter uddannelsen af<br />
deres medarbejdere, så de kan være med <strong>til</strong> at sikre, at<br />
den <strong>til</strong>egnede viden anvendes. Hvis ikke man gør det,<br />
ryger en del af indlæringen, og man spilder en masse<br />
penge”, forklarer Lars Malmberg.<br />
Kompetenceudvikling af medarbejderne er således<br />
et af de vigtige parametre, som ledere i Danske Bank<br />
måles på. Desuden bruger banken en del ressourcer på<br />
at præ-teste medarbejderne, så træningen bliver målrettet<br />
de rigtige medarbejdere, og så læringsprocesserne<br />
kan optimeres.<br />
Finansforbundet er imponeret over den ambitiøse<br />
kompetenceudvikling af medarbejderne, som Danske<br />
Bank har sat i værk. Men forbundet mener også, at der<br />
er nogle grundlæggende sektorproblems<strong>til</strong>linger ved<br />
den måde, banken kører uddannelse på.<br />
”Det giver lavere mobilitet og ringere fleksibilitet, når<br />
uddannelser alene kan anvendes i det eksisterende job,<br />
og på sektorniveau giver det ekstra omkostninger, når<br />
uddannelserne ikke kan genkendes i andre banker eller<br />
andre steder på arbejdsmarkedet. Derfor skal ambitionerne<br />
i de enkelte virksomheder også kunne ses i vores<br />
fælles uddannelsessystem. Det giver langt den største<br />
effekt for både virksomhed og medarbejder”, siger<br />
Finansforbundets næstformand, Michael Budolfsen.<br />
/CJO<br />
Danskere mest<br />
<strong>til</strong>fredse med chefen<br />
Danskerne er det folkefærd i verden, der er<br />
gladest for deres arbejdsgiver. Mere end fire<br />
af fem lønmodtagere er <strong>til</strong>fredse med chefen<br />
83 procent erklærer sig meget <strong>til</strong>fredse eller<br />
<strong>til</strong>fredse med deres arbejdsgiver, viser en undersøgelse,<br />
som rekrutteringskoncernen<br />
Randstad har foretaget blandt 26 lande verden<br />
over med 1.200 respondenter i hvert<br />
land.<br />
På de næste pladser kommer Luxembourg og<br />
Norge med 79 procent og Canada med 78<br />
procent, skriver epn.dk Værst står det <strong>til</strong> i Japan,<br />
hvor kun 41 procent er <strong>til</strong>fredse med<br />
den, der udbetaler deres løn.<br />
Nej tak <strong>til</strong> forfremmelse<br />
Færre end hver tredje af de danske lønmodtagere<br />
siger, at de har 'stort' eller 'noget' fokus<br />
på forfremmelse, mens hele 68 procent<br />
svarer, at det ikke er noget, de går og bruger<br />
energi på. Det viser en undersøgelse, rekrutteringsfirmaet<br />
Randstad har gennemført<br />
blandt lønmodtagere i 25 lande, og so refereres<br />
af Søndagsavisen. Sammen med nordmænd<br />
og svenskere er danskerne dem, der<br />
går mindst op i forfremmelser og chefjob. I<br />
den modsatte ende topper lande som Indien<br />
og Mexico, men også i Italien og Frankrig er<br />
der fokus på at komme op i systemet. I disse<br />
lande er over 70 procent optaget af at stige i<br />
graderne.<br />
58 Finans oktober 2010
Tænker du på<br />
mennesker, når<br />
der bliver sagt<br />
ressourcer?<br />
For Arbejdernes Landsbank handler rigdom om mere end penge. Derfor<br />
søger vi altid medarbejdere, der deler vores inds<strong>til</strong>ling <strong>til</strong> god rådgivning<br />
og sund bankforretning. Se, om vi har ledige job på al-bank.dk, eller<br />
send os en uopfordret ansøgning.
SORTERET MAGASINPOST ID-NR.: 41028<br />
ALT HENVENDELSE; WWW.FINANSFORBUNDET.DK; TLF. 3296 4600<br />
www.bankpension.dk<br />
Så slap det ud:<br />
Man behøver ikke at være bankansat<br />
for at betale 0 kr. i gebyrer<br />
Mange tror, at Bankpension kun er for bankansatte. Det er jo forståeligt med det navn.<br />
Men faktisk kan du også få din pension hos os, hvis du arbejder i en investeringsforening,<br />
et forsikringsselskab eller i en anden virksomhed, som er <strong>til</strong>knyttet finanssektoren.<br />
Kan du også få din pension hos<br />
Bankpension? Ring <strong>til</strong> Michael Nielsen<br />
på 36 14 32 09 og få svaret.<br />
Og hvorfor er det så interessant? Blandt andet fordi du hos os kan sammensætte din<br />
pension, som du vil, få del i vores overskud og slippe for at betale gebyrer.<br />
Det er ikke bare pension. Det er pension på samme vilkår som bankansatte.