Sammen er vi stærkest
Download PDF - Finansforbundet
Download PDF - Finansforbundet
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Finansforbundets magasin nr. 8, 2013<br />
<strong>Sammen</strong><br />
<strong>er</strong><br />
<strong>vi</strong><br />
<strong>stærkest</strong>
Finansforbundet fejr<strong>er</strong> 75 års jubilæum og kan<br />
gøre det i be<strong>vi</strong>dsthed om, at man har formået<br />
at forhandle lønning<strong>er</strong>, arbejdstid<strong>er</strong>, f<strong>er</strong>ie og<br />
pensions<strong>vi</strong>lkår, som andre fagforening<strong>er</strong> blot<br />
kan se på med misundelse Side 3-4 og 12
EffEktivE workflows<br />
Jeg <strong>vi</strong>l have effektive workflows<br />
med høJ sikk<strong>er</strong>hed<br />
Vi løs<strong>er</strong> de store udfordring<strong>er</strong>...<br />
Finansielle <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong> som bank<strong>er</strong> og sparekass<strong>er</strong> produc<strong>er</strong><strong>er</strong> enorme mængd<strong>er</strong><br />
dokument<strong>er</strong>. Medarbejd<strong>er</strong>e med forskellige arbejdsfunktion<strong>er</strong> mød<strong>er</strong> dagligt store udfordring<strong>er</strong><br />
med at håndt<strong>er</strong>e og beskytte fortrolige oplysning<strong>er</strong>. Udfordring<strong>er</strong>ne består b.la. i:<br />
• Et konstant behov for at reduc<strong>er</strong>e omkostning<strong>er</strong>ne<br />
• Optim<strong>er</strong>ing af int<strong>er</strong>ne process<strong>er</strong> for at opnå maksimal effekti<strong>vi</strong>tet<br />
• Krav om kontinu<strong>er</strong>lig forbedring af præstation<strong>er</strong><br />
Konica Minolta kan hjælpe med at etabl<strong>er</strong>e effektive workflows med høj sikk<strong>er</strong>hed, elektronisk<br />
arkiv<strong>er</strong>ing af dokument<strong>er</strong> og meget m<strong>er</strong>e.<br />
Ring 72 21 21 21 nu, og hør m<strong>er</strong>e om, hvordan <strong>vi</strong> kan optim<strong>er</strong>e<br />
j<strong>er</strong>es workflows.<br />
BEdrE<br />
Bankprocess<strong>er</strong><br />
Konica Minolta Business Solutions Denmark a/s<br />
Stensmosevej 15 2620 Alb<strong>er</strong>tslund • 72 21 21 21 • www.konicaminolta.dk
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Indhold<br />
7<br />
Faste sid<strong>er</strong><br />
5 Led<strong>er</strong><br />
8 Nyhed<strong>er</strong><br />
36 Int<strong>er</strong>nationalt<br />
40 Job og Karri<strong>er</strong>e<br />
54 HOBBY<br />
56 Det juridiske hjørne<br />
58 Arrangement<strong>er</strong> for<br />
senior<strong>er</strong><br />
60 Politisk klumme<br />
52<br />
Han fortæll<strong>er</strong> histori<strong>er</strong> med musikken<br />
Mads Lang<strong>er</strong> und<strong>er</strong>hold<strong>er</strong> på Finansforbundets medlemsmød<strong>er</strong><br />
12 75 års sejre<br />
og ned<strong>er</strong>lag<br />
Andre fagforening<strong>er</strong> kan med<br />
rette se på Finansforbundets<br />
opnåede resultat<strong>er</strong> med misundelse,<br />
men<strong>er</strong> forfatt<strong>er</strong> til forbundets<br />
jubilæumsbog<br />
24<br />
Miss Shoe<br />
i Nordea<br />
Den 30-årige fællestillidsmand<br />
Natascha Bødk<strong>er</strong> Sørensen har<br />
en lidenskab for stilett<strong>er</strong> og for<br />
at støtte kolleg<strong>er</strong>ne i Nordeas<br />
hovedsæde<br />
28 Rekordlavt<br />
antal røv<strong>er</strong>i<strong>er</strong><br />
Bankrøv<strong>er</strong>ne har fået det svært,<br />
<strong>vi</strong>s<strong>er</strong> statistikken for årets første<br />
seks måned<strong>er</strong><br />
30 Bevægelse<br />
bonn<strong>er</strong> ud på<br />
bundlinjen<br />
Lån & Spar Bank har sat motion,<br />
kost og rygestop på medarbejd<strong>er</strong>nes<br />
dagsorden. For sunde<br />
ansatte <strong>er</strong> godt for forretningen<br />
34 Hvor lokal skal<br />
man være?<br />
Ikke alle lokale pengeinstitutt<strong>er</strong><br />
hold<strong>er</strong> sig til kirketårnsprincippet.<br />
Nogle ekspand<strong>er</strong><strong>er</strong> i nye<br />
geografiske områd<strong>er</strong> og har succes<br />
med det<br />
38 Europas<br />
hemmelige<br />
bankkrise<br />
Tysklands bank<strong>er</strong> sidd<strong>er</strong> på Europas<br />
største kage af dårlige lån og<br />
<strong>er</strong> tvunget til at få ryddet op
FTF-A ud<strong>vi</strong>d<strong>er</strong> telefontiden<br />
Fra den 1. oktob<strong>er</strong> <strong>vi</strong>l FTF-A’s Callcent<strong>er</strong> sidde klar ved telefon<strong>er</strong>ne fra<br />
klokken 8 om morgenen til klokken 18 om<br />
aftenen mandag til fredag. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> tale om<br />
en ud<strong>vi</strong>delse af telefonbetjeningen med 15<br />
tim<strong>er</strong> om ugen og FTF-A bliv<strong>er</strong> d<strong>er</strong>med en<br />
af de a-kass<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> lettest tilgængelig for<br />
medlemm<strong>er</strong>ne. FTF-A kan som altid fanges på<br />
telefon 70 13 13 12.<br />
3.485<br />
hele<br />
Minist<strong>er</strong> varsl<strong>er</strong> m<strong>er</strong>e regul<strong>er</strong>inG<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Nyhed<strong>er</strong><br />
milliard<strong>er</strong> kron<strong>er</strong> udgjorde Danske<br />
Banks samlede aktiv<strong>er</strong> p<strong>er</strong> 30. juni<br />
2013. Det svar<strong>er</strong> cirka til to gange<br />
Danmarks bruttonationalprodukt.<br />
Vild med nyhed<strong>er</strong>?<br />
Tilmeld dig<br />
nyhedsbrevet Finans<br />
finansforbundet.dk<br />
und<strong>er</strong> aktuelt<br />
9<br />
Foto: Folketinget<br />
Sektoren har ikke umiddelbart fået en hj<strong>er</strong>teven med udnævnelsen<br />
af Henrik Sass Larsen som ny <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vs- og vækstminist<strong>er</strong><br />
Landets nye <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vs- og vækstminist<strong>er</strong>, Henrik<br />
Sass Larsen (S), som i begyndelsen af august<br />
afløste Annette Vilhelmsen, gør det klart, at det<br />
har høj prioritet at forhandle regul<strong>er</strong>ingen af de<br />
systemisk <strong>vi</strong>gtige bank<strong>er</strong> på plads så hurtigt<br />
som muligt.<br />
”Det <strong>er</strong> kolossalt <strong>vi</strong>gtigt med en afklaring.<br />
For så ved alle – også bank<strong>er</strong>ne selv – hvordan<br />
landet ligg<strong>er</strong>. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> to måd<strong>er</strong> at klare den<br />
udfordring på. Enten lav<strong>er</strong> <strong>vi</strong> en kontant opsplitning<br />
af det finansielle sup<strong>er</strong>marked, som så<br />
kan køre <strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e hv<strong>er</strong> for sig. Ell<strong>er</strong> også lav<strong>er</strong> <strong>vi</strong><br />
de h<strong>er</strong> Sifi-regl<strong>er</strong>, og det <strong>er</strong> det, <strong>vi</strong> gør. Samtidig<br />
skal <strong>vi</strong> sørge for, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> så solide branddøre<br />
i finansielle institutt<strong>er</strong>, at ilden ikke bred<strong>er</strong> sig,<br />
h<strong>vi</strong>s d<strong>er</strong> udbryd<strong>er</strong> brand”, sig<strong>er</strong> Henrik Sass<br />
Larsen til Morgena<strong>vi</strong>sen Jyllands-Posten<br />
I int<strong>er</strong><strong>vi</strong>ewet lægg<strong>er</strong> han ikke skjul på, at<br />
branchen <strong>vi</strong>l blive mødt af en kampklædt minist<strong>er</strong>,<br />
h<strong>vi</strong>s d<strong>er</strong> igen bred<strong>er</strong> sig en lidt for løssluppen<br />
mentalitet blandt bank<strong>er</strong>ne.<br />
”D<strong>er</strong> må ikke igen komme glory days i<br />
finanssektoren med van<strong>vi</strong>ttige bonuss<strong>er</strong>. Jeg<br />
<strong>vi</strong>l bekæmpe det benhårdt, h<strong>vi</strong>s d<strong>er</strong> komm<strong>er</strong> en<br />
ny guldgrav<strong>er</strong>mentalitet i bank<strong>er</strong>ne, for jeg tror<br />
ganske enkelt ikke på, at en finanssektor kan<br />
skabe så meget m<strong>er</strong>værdi fra år til år – d<strong>er</strong> skal<br />
”D<strong>er</strong> må ikke igen komme glory days i<br />
finanssektoren med van<strong>vi</strong>ttige bonuss<strong>er</strong>",<br />
sig<strong>er</strong> Henrik Sass Larsen<br />
være fornuft og balance i ud<strong>vi</strong>klingen”, sig<strong>er</strong><br />
Henrik Sass Larsen til a<strong>vi</strong>sen.<br />
Hans hovedbudskab til bank<strong>er</strong>ne <strong>er</strong>, at de<br />
store armbevægels<strong>er</strong> og udskejels<strong>er</strong> i form af<br />
for ensidigt udlån til enkelte branch<strong>er</strong>, dårlig<br />
kreditpolitik og kæmpebonuss<strong>er</strong> til banksælg<strong>er</strong>e<br />
som før finanskrisen skal væk.<br />
”Jeg men<strong>er</strong>, at banking should be boring.<br />
Og jeg <strong>vi</strong>l gøre alt for at bidrage til, at det bliv<strong>er</strong><br />
tilfældet”, sig<strong>er</strong> Henrik Sass Larsen til Morgena<strong>vi</strong>sen<br />
Jyllands-Posten. /cjo<br />
Stabilt fald<br />
i udlånstab<br />
Økonomisk Ugebrevs gennemgang<br />
af 20 aflagte bankregnskab<strong>er</strong><br />
(ekskl. Danske<br />
Bank og Nordea) for 2. kvartal<br />
<strong>vi</strong>s<strong>er</strong>, at udlånstabene nu<br />
to kvartal<strong>er</strong> i træk har ligg<strong>er</strong><br />
markant lav<strong>er</strong>e end samme<br />
p<strong>er</strong>iode sidste år.<br />
Ud<strong>vi</strong>klingen afspejl<strong>er</strong> meget<br />
klart en begyndende bedring i<br />
dansk økonomi, og at stadig<br />
fl<strong>er</strong>e bank<strong>er</strong> har fået de svage<br />
udlånsengagement<strong>er</strong> und<strong>er</strong><br />
kontrol, hedd<strong>er</strong> det i analysen.<br />
Økonomisk Ugebrevs gennemgang<br />
af kvartalsregnskab<strong>er</strong>ne<br />
<strong>vi</strong>s<strong>er</strong>, at de tyve bank<strong>er</strong>s<br />
udlånstab var m<strong>er</strong>e end halvt<br />
så store som i 2. kvartal sidste<br />
år. Udlånstabene i seneste<br />
kvartal i de tyve bank<strong>er</strong> på<br />
980 million<strong>er</strong> kron<strong>er</strong> skal sammenlignes<br />
med tilsvarende<br />
udlånstab 2. kvartal sidste år<br />
på 2,4 milliard<strong>er</strong> kron<strong>er</strong>.<br />
Jyske Bank accept<strong>er</strong><strong>er</strong> landsretsdom<br />
Jyske Bank ankede oprindeligt en dom<br />
fra Østre Landsret, hvor man den 11.<br />
oktob<strong>er</strong> 2011 blev dømt ansvarlig for<br />
man at hæve anken, hvorved dommen<br />
står fast, og banken skal nu udbetale<br />
<strong>er</strong>statningen på cirka 800.000 kron<strong>er</strong><br />
mangelfuld rådgivning i forbindelse til investoren anpartsselskabet Dreamhaus.<br />
med salg af invest<strong>er</strong>ingsproduktet<br />
Det oplys<strong>er</strong> advokatfirmaet Advo-<br />
Jyske Invest Hedge Markedsneutral.<br />
dan, d<strong>er</strong> repræsent<strong>er</strong><strong>er</strong> investor<strong>er</strong>ne.<br />
Men fredag den 16. august valgte Jyske Bank har samlet solgt de<br />
omtalte<br />
invest<strong>er</strong>ingsbe<strong>vi</strong>s<strong>er</strong> for cirka en milliard<br />
kron<strong>er</strong>. En lang række sag<strong>er</strong> <strong>er</strong> siden<br />
2011 blevet forligt med forbrug<strong>er</strong>ombudsmandens<br />
mellemkomst ved, at bankens<br />
kund<strong>er</strong> har fået en <strong>er</strong>statning på 80<br />
procent af d<strong>er</strong>es tab, men uden rent<strong>er</strong><br />
og omkostning<strong>er</strong>.
10<br />
Nyhed<strong>er</strong> Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
40.000 færre kund<strong>er</strong> i Danske Bank<br />
I årets første seks måned<strong>er</strong> har omkring 40.000 kund<strong>er</strong> forladt Danske Bank,<br />
oplys<strong>er</strong> banken i forbindelse med sit halvårsregnskab. Det <strong>er</strong> dog ifølge<br />
Danske Bank helt som ventet, når d<strong>er</strong> indføres en ny måde at drive bank på.<br />
Det nye kundeprogram P<strong>er</strong>sonal Banking fik 306.000 nye tilmelding<strong>er</strong> i andet<br />
kvartal, så d<strong>er</strong> nu <strong>er</strong> 773.665 tilmeldte kund<strong>er</strong>.<br />
Danske Banks samlede markedsandel på udlån i Danmark <strong>er</strong> steget til 28,0<br />
procent fra 26,6 procent ultimo 2012.<br />
5.500 færre bankfilial<strong>er</strong> i Europa i 2012<br />
Ifølge tal fra Den Europæiske Centralbank (ECB) forsvandt 5.500<br />
bankfilial<strong>er</strong> i Europa sidste år i forbindelse med bank<strong>er</strong>s trimning<strong>er</strong> af<br />
forretningen. Antallet af lukning<strong>er</strong> var i forhold til indbygg<strong>er</strong>tallet højest<br />
i kris<strong>er</strong>amte lande som Grækenland, Cyp<strong>er</strong>n, Spanien og Irland. Siden<br />
Lehman Broth<strong>er</strong>s krak i septemb<strong>er</strong> 2008 <strong>er</strong> omkring 20.000 filial<strong>er</strong><br />
forsvundet i Europa.<br />
”H<strong>vi</strong>s jeg havde<br />
lavet noget<br />
fork<strong>er</strong>t, <strong>vi</strong>lle<br />
jeg selvfølgelig<br />
fortryde det. Men<br />
jeg føl<strong>er</strong> ikke,<br />
at jeg har gjort<br />
noget fork<strong>er</strong>t”<br />
Niels Valentin Hansen,<br />
tidlig<strong>er</strong>e direktør i<br />
Roskilde Bank, til BT<br />
pion<strong>er</strong>ånd hos Coop Bank-ansatte<br />
Kundeint<strong>er</strong>essen <strong>er</strong> voldsom og travlheden så stor, at d<strong>er</strong> hele tiden<br />
blive ansat nye kollega<strong>er</strong> for at følge med eft<strong>er</strong>spørgselen<br />
43 medarbejd<strong>er</strong>e knokl<strong>er</strong> i disse ug<strong>er</strong> i Coops<br />
hovedsæde i Alb<strong>er</strong>tslund med at etabl<strong>er</strong>e det<br />
første nye pengeinstitut i ny<strong>er</strong>e tid i Danmark.<br />
”Det <strong>er</strong> lidt hektisk lige nu, men h<strong>er</strong> <strong>er</strong> rigtig<br />
meget pion<strong>er</strong>ånd, og <strong>vi</strong> tror på, at det nok skal<br />
lykkes at skabe en økonomisk bæredygtig bank”,<br />
som skab<strong>er</strong> værdi for medlemm<strong>er</strong>ne, sig<strong>er</strong> Jakob<br />
Steen Jensen, nyvalgt tillidsmand for medarbejd<strong>er</strong>ne<br />
i Coop Bank til Nyhedsbrevet Finans.<br />
1. septemb<strong>er</strong> begynd<strong>er</strong> yd<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e seks medarbejd<strong>er</strong>e,<br />
så det samlede medarbejd<strong>er</strong>tal <strong>vi</strong>l nærme sig 50.<br />
”Vi <strong>er</strong> ov<strong>er</strong>rasket ov<strong>er</strong>, hvor stor int<strong>er</strong>essen<br />
for Coop Bank har været. Da <strong>vi</strong> sendte breve ud<br />
til gamle Coop-kund<strong>er</strong> med et Mast<strong>er</strong>Card, som<br />
skulle fornyes, lå svarprocenten væsentlig ov<strong>er</strong><br />
det forventede. Så <strong>vi</strong> har meget travlt med at få<br />
alle ansøg<strong>er</strong>e s<strong>er</strong><strong>vi</strong>c<strong>er</strong>et. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> også en del, d<strong>er</strong><br />
opsøg<strong>er</strong> banken selv, fordi de har læst ell<strong>er</strong> hørt<br />
om os”, fortæll<strong>er</strong> Jakob Steen Jensen.<br />
Åbningstiden <strong>er</strong> kl. 8-21 fra mandag til fredag<br />
samt kl. 10-17 lørdag og søndag, h<strong>vi</strong>lket betyd<strong>er</strong>, at<br />
medarbejd<strong>er</strong>ne som udgangspunkt skal have en dag<br />
om ugen, hvor de <strong>er</strong> d<strong>er</strong> til kl. 21. Senior rådgiv<strong>er</strong>e<br />
har weekendvagt hv<strong>er</strong> ottende uge, mens kund<strong>er</strong>ådgiv<strong>er</strong>e<br />
arbejd<strong>er</strong> en weekenddag hv<strong>er</strong> tredje uge.<br />
Indtil <strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e koncentr<strong>er</strong><strong>er</strong> Coop Bank sig om<br />
de CoopPlus-medlemm<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> skal have udskiftet<br />
d<strong>er</strong>es eksist<strong>er</strong>ende Mast<strong>er</strong>Card fra Coop. Men i<br />
løbet af eft<strong>er</strong>året <strong>er</strong> det planen, at banken åbn<strong>er</strong><br />
for alle 1,3 million<strong>er</strong> medlemm<strong>er</strong> af Coop.<br />
Udov<strong>er</strong> et Coop Mast<strong>er</strong>card tilbyd<strong>er</strong> Coop<br />
Bank en lønkonto (Nemkonto), højrentekonto,<br />
Visakort og en kassekredit, og det bliv<strong>er</strong> også<br />
muligt at få net- og mobilbank. /CJO<br />
Mange får robotlån i<br />
Danske Bank<br />
Automatis<strong>er</strong>ede lån ell<strong>er</strong> robotlån, som de<br />
også kaldes, udgør nu 45 procent af alle udlån<br />
blandt bankens privatkund<strong>er</strong>, oplys<strong>er</strong> Danske<br />
Bank i forbindelse med offentliggørelsen af sit<br />
halvårsregnskab. De såkaldte robotlån betyd<strong>er</strong>,<br />
at kund<strong>er</strong>ne ikke behøv<strong>er</strong> at mødes med d<strong>er</strong>es<br />
bankrådgiv<strong>er</strong> for at få be<strong>vi</strong>lget et lån. De kan i<br />
stedet lave en låneansøgning ov<strong>er</strong> nettet, og kort<br />
tid eft<strong>er</strong> dukk<strong>er</strong> pengene op på kundens konto.<br />
Den høje andel af udlån på denne måde <strong>er</strong><br />
bemærkelsesværdig, idet Danske Banks ordførende<br />
direktør, Ei<strong>vi</strong>nd Kolding, for mindre end et<br />
år siden introduc<strong>er</strong>ede begrebet automatis<strong>er</strong>ede<br />
udlån. Danske Bank har et mål om, at 90 procent<br />
af låneansøgning<strong>er</strong>ne inden for privatområdet<br />
bliv<strong>er</strong> behandlet automatisk i 2015.<br />
Lidt færre netbankindbrud<br />
Mens antallet af netbankindbrud eksplod<strong>er</strong>ede i 2012 med 199 indbrud i alt og 95 i første<br />
halvdel af året, s<strong>er</strong> 2013 ud til at blive lidt mindre lukrativ for de digitale forbryd<strong>er</strong>e med 87<br />
indbrud i årets første to kvartal<strong>er</strong>.<br />
År Antal indbrud Antal indbrud med tab Samlet tab<br />
2013 *87 38 2.081.422 kr.<br />
2012 199 56 6.289.747 kr.<br />
2011 10 4 159.668 kr.<br />
2010 12 6 433.043 kr.<br />
2009 111 63 6.790.191 kr.<br />
2008 251 132 6.539.346 kr.<br />
2007 69 32 3.045.980 kr.<br />
2006 84 27 1.948.556 kr.<br />
*Kun 1. og 2. kvartal<br />
Kilde: Finansrådet
Skal din kunde<br />
have et Vækstlån?<br />
Som <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vsrådgiv<strong>er</strong> har du mange kund<strong>er</strong> med sunde vækstplan<strong>er</strong>.<br />
Plan<strong>er</strong>, som kræv<strong>er</strong> finansi<strong>er</strong>ing.<br />
H<strong>vi</strong>s du g<strong>er</strong>ne <strong>vi</strong>l have nogen at dele finansi<strong>er</strong>ingen med, kan et Vækstlån<br />
fra Vækstfonden være løsningen.<br />
Et Vækstlån<br />
- <strong>er</strong> til små og mellemstore <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong><br />
- <strong>er</strong> et supplement til den øvrige finansi<strong>er</strong>ing<br />
- står bageft<strong>er</strong> i sikk<strong>er</strong>hed<strong>er</strong>ne<br />
- <strong>er</strong> på minimum 2 mio. kr.<br />
Med Vækstlånet kan din kunde ud<strong>vi</strong>kle sin <strong>vi</strong>rksomhed, og du får et stærk<strong>er</strong>e<br />
kundeengagement.<br />
Se M<strong>er</strong>e På Vf.dk<br />
– statens finansi<strong>er</strong>ingsfond
12<br />
Tema: Finansforbundets 75-års jubilæum<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
”Den største udfordring<br />
for Finansforbundet<br />
<strong>er</strong> nok at holde fast i<br />
fællesskabet, når<br />
både den omgivende<br />
v<strong>er</strong>den og forbundet<br />
selv i stadig høj<strong>er</strong>e<br />
grad fokus<strong>er</strong><strong>er</strong> på, at<br />
medlemm<strong>er</strong>ne<br />
<strong>er</strong> forbrug<strong>er</strong>e<br />
ell<strong>er</strong> kund<strong>er</strong>”, men<strong>er</strong><br />
P<strong>er</strong> H. Hansen
Tema: Finansforbundets 75-års jubilæum<br />
75 års sejre<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
13<br />
og ned<strong>er</strong>lag<br />
Finansforbundet har været i stand til at forhandle lønning<strong>er</strong>, arbejdstid<strong>er</strong>, f<strong>er</strong>ie og pensions<strong>vi</strong>lkår,<br />
som andre fagforening<strong>er</strong> blot kan se på med misundelse. H<strong>vi</strong>s Finansforbundet<br />
ikke havde eksist<strong>er</strong>et, <strong>er</strong> jeg sikk<strong>er</strong> på, at mange medarbejd<strong>er</strong>e <strong>vi</strong>lle have haft meget<br />
ring<strong>er</strong>e <strong>vi</strong>lkår, sig<strong>er</strong> historik<strong>er</strong>en, professor P<strong>er</strong> H. Hansen, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> medforfatt<strong>er</strong> til bogen<br />
om forbundets 75-årige historie Af Elisabeth Teisen Foto: Jasp<strong>er</strong> Carlb<strong>er</strong>g<br />
”Vi skal kende vores historie både for at kunne bruge den,<br />
men nogle gange også for at kunne frigøre os fra den. Virksomhed<strong>er</strong><br />
og andre organisation<strong>er</strong> risik<strong>er</strong><strong>er</strong> nemlig at blive<br />
fanget i d<strong>er</strong>es egen fortælling. En organisations historiske<br />
fortælling kan stå i vejen for forandring, og så må den genfortælles,<br />
så d<strong>er</strong> kan skabes nye mulighed<strong>er</strong>”, sig<strong>er</strong> historik<strong>er</strong>en,<br />
professor P<strong>er</strong> H. Hansen.<br />
Han har sammen med museumsinspektøren på Danmarks<br />
Industrimuseum, ph.d. Kristoff<strong>er</strong> Jensen, skrevet Finansforbundets<br />
75-årige historie, bogen ”Vi kan, når <strong>vi</strong> skal. Finansforbundets<br />
historie”.<br />
Det <strong>er</strong> ikke noget hæd<strong>er</strong>sskrift, de to historik<strong>er</strong>e har forfattet.<br />
De betingede sig fuldstændig uafhængighed, inden<br />
de gik i gang, og det har de fået. D<strong>er</strong> bliv<strong>er</strong> ikke leflet for<br />
nogen. Det <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for blevet en b<strong>er</strong>etning om 75 års sejre<br />
og ned<strong>er</strong>lag, blindgyd<strong>er</strong>, kloge valg og nødvendig tilpasning.<br />
En b<strong>er</strong>etning om en fagforening, d<strong>er</strong> har skullet omstille sig<br />
fra mellemkrigstidens smalhals, 60’<strong>er</strong>nes <strong>vi</strong>lde vækst, chokket<br />
ov<strong>er</strong> 90’<strong>er</strong>nes prikk<strong>er</strong>und<strong>er</strong>, 00’<strong>er</strong>nes tro på, at alt kunne<br />
lade sig gøre, til den seneste krise, d<strong>er</strong> for alvor har sat sektoren<br />
und<strong>er</strong> pres.<br />
Teknologi, øget konkurrence, prikk<strong>er</strong>und<strong>er</strong>, globalis<strong>er</strong>ing,<br />
fusion<strong>er</strong>, nye typ<strong>er</strong> medarbejd<strong>er</strong>e, trusl<strong>er</strong> om outsourcing,<br />
banklukning<strong>er</strong> og regul<strong>er</strong>ing har været den <strong>vi</strong>rkelighed, medlemm<strong>er</strong><br />
og politik<strong>er</strong>e har måttet forholde sig til. En dagligdag,<br />
d<strong>er</strong> konstant krævede nye svar på nye udfordring<strong>er</strong>.<br />
Det begyndte i 20’<strong>er</strong>ne med den alvorligste bankkrise,<br />
Danmark nogen sinde har oplevet. De første p<strong>er</strong>sonaleforening<strong>er</strong><br />
havde set dagens lys, men krak og konkurs<strong>er</strong> og<br />
ikke mindst Landmandsbankens totale nedsmeltning fik<br />
fl<strong>er</strong>e til at se ideen i en sammenslutning af medarbejd<strong>er</strong>e<br />
på tværs af bank<strong>er</strong>ne. Smagen af fagforening var dog lige<br />
skrap nok for de pæne bankfunktionær<strong>er</strong>, men tanken om at<br />
samle ”standen” appell<strong>er</strong>ede til fl<strong>er</strong>e og fl<strong>er</strong>e.<br />
Eft<strong>er</strong> mange trakass<strong>er</strong>i<strong>er</strong> og sm<strong>er</strong>tefulde re<strong>vi</strong>sion<strong>er</strong> af forestillingen<br />
om, at ansatte i bank<strong>er</strong>ne udgjorde en ganske særlig<br />
stand, højt hævet ov<strong>er</strong> arbejd<strong>er</strong>klassen, blev DBL, Danske<br />
Bankfunktionær<strong>er</strong>s Landsforening, dannet i 1938, og året<br />
eft<strong>er</strong> sluttede sparekassefunktionær<strong>er</strong>ne sig sammen i DSfL,<br />
Danske Sparekassefunktionær<strong>er</strong>s Landsforening.<br />
I de følgende år var det dog magtpåliggende for politik<strong>er</strong>ne<br />
i de nye organisation<strong>er</strong> at und<strong>er</strong>strege, at organis<strong>er</strong>ingen<br />
ikke rykkede ved, at bankfunktionær<strong>er</strong>nes int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong> grundlæggende<br />
faldt sammen med ledelsens. Med rød retorik og<br />
strejketrusl<strong>er</strong> <strong>vi</strong>lle man nok have haft problem<strong>er</strong> med at få<br />
de ansatte til at melde sig ind.<br />
Godt nok gik det langsomt i starten, og det blev ikke bedre,<br />
da krigen med udgangsforbud og begrænset togdrift lagde<br />
hindring<strong>er</strong> i vejen for agitationsrejs<strong>er</strong> og mødeakti<strong>vi</strong>tet. Men i<br />
1948 var DBL’s medlemstal nået op på cirka 5.500, mens DSfL<br />
fortsat var en svag organisation med omkring 1.000 medlemm<strong>er</strong>.<br />
D<strong>er</strong>fra øgedes organisationsprocent<strong>er</strong>ne støt og roligt.<br />
••
14<br />
Tema: Finansforbundets 75-års jubilæum<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Kris<strong>er</strong>ne satte kursen<br />
”Den første organis<strong>er</strong>ing peg<strong>er</strong> på mønstre, d<strong>er</strong> <strong>vi</strong>s<strong>er</strong> sig at<br />
blive gennemgående for bank- og sparekassefunktionær<strong>er</strong>nes<br />
forening<strong>er</strong>”, sig<strong>er</strong> P<strong>er</strong> H. Hansen.<br />
For det første <strong>er</strong> det kris<strong>er</strong>ne, d<strong>er</strong> for alvor komm<strong>er</strong> til<br />
at forme forbundene/forbundet. 30’<strong>er</strong>nes krise ban<strong>er</strong> vejen<br />
for organis<strong>er</strong>ingen. Und<strong>er</strong> 90’<strong>er</strong>nes krise bliv<strong>er</strong> det helt centralt<br />
at begrænse omfanget af masseafskedigels<strong>er</strong>. Hvad d<strong>er</strong><br />
præcis komm<strong>er</strong> til at ske i kølvandet på den seneste krise, <strong>er</strong><br />
det selvfølgelig endnu lidt svært at sige noget om, men jeg<br />
kan se kontur<strong>er</strong>ne til, at man baks<strong>er</strong> med at skabe en effektiv<br />
modfortælling til arbejdsgiv<strong>er</strong>nes stadig m<strong>er</strong>e domin<strong>er</strong>ende<br />
fokus på sharehold<strong>er</strong>value.<br />
For det andet <strong>er</strong> samspillet mellem det decentrale og det<br />
centrale niveau, mellem kredse og sekretariat, en konstant<br />
sten i skoen, som d<strong>er</strong> har skullet files på. De første p<strong>er</strong>sonaleforening<strong>er</strong><br />
var ikke meget for at ov<strong>er</strong>føre forhandlingsret<br />
til den nye forening, og med de decentrale <strong>vi</strong>rksomhedsov<strong>er</strong>enskomst<strong>er</strong>,<br />
som ov<strong>er</strong>enskomsten i 2001 åbnede for,<br />
blev magtbalancen mellem forbundet og kredsene endnu<br />
en gang forrykket.<br />
For det tredje <strong>er</strong> Finansforbundet og dets forgæng<strong>er</strong>e blevet<br />
skabt og tilpasset i en konstant dynamik mellem organisationen<br />
og den omgivende v<strong>er</strong>den. V<strong>er</strong>den har forandret sig<br />
meget siden mellemkrigstiden, og d<strong>er</strong>for har forbundet også<br />
måttet forandre sig.<br />
Historien om en succes<br />
Grundlæggende har Finansforbundets historie været en<br />
historie om en succes, und<strong>er</strong>streg<strong>er</strong> P<strong>er</strong> H. Hansen.<br />
”Finansforbundet, d<strong>er</strong> blev resultatet af fusionen mellem<br />
DBL og DSfL i 1991, har i modsætning til mange andre fagforening<strong>er</strong><br />
formået at fastholde en høj organisationsprocent.<br />
Forbundet har været i stand til at forhandle lønning<strong>er</strong>, arbejdstid<strong>er</strong>,<br />
f<strong>er</strong>ie og pensions<strong>vi</strong>lkår, som andre fagforening<strong>er</strong> blot<br />
kan se på med misundelse. H<strong>vi</strong>s Finansforbundet ikke havde<br />
eksist<strong>er</strong>et, <strong>er</strong> jeg sikk<strong>er</strong> på, at mange medarbejd<strong>er</strong>e <strong>vi</strong>lle have<br />
haft meget ring<strong>er</strong>e <strong>vi</strong>lkår. Og mange af medlemm<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> da<br />
også ganske tilfredse med d<strong>er</strong>es fagforening, <strong>vi</strong>s<strong>er</strong> de jævnlige<br />
medlemsund<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong>”.<br />
Men forbundet har også måttet gennem pinefulde og svære<br />
omstillingsprocess<strong>er</strong>. Selvfølgelig kunne man ikke sætte en<br />
effektiv barri<strong>er</strong>e for masseafskedigels<strong>er</strong>ne, og forbundet kom<br />
d<strong>er</strong>for på sigt til at satse m<strong>er</strong>e på at hjælpe medlemm<strong>er</strong>ne<br />
med kompetenceud<strong>vi</strong>kling. Samtidig skete d<strong>er</strong> en ud<strong>vi</strong>kling i<br />
samfundet mod større og større indi<strong>vi</strong>dualis<strong>er</strong>ing. Fællesskab<br />
og solidaritet <strong>er</strong> ikke i høj kurs, så hele fagforeningstanken<br />
kom i mod<strong>vi</strong>nd. H<strong>er</strong> har Finansforbundet arbejdet på at tilpasse<br />
sig medlemm<strong>er</strong>nes forventning<strong>er</strong> med indi<strong>vi</strong>duel karri<strong>er</strong><strong>er</strong>ådgivning<br />
og andre indi<strong>vi</strong>duelle s<strong>er</strong><strong>vi</strong>ceydels<strong>er</strong>.<br />
Konstante udfordring<strong>er</strong><br />
For P<strong>er</strong> H. Hansen spring<strong>er</strong> en række tydelige dilemma<strong>er</strong><br />
i øjnene.<br />
Man kan ov<strong>er</strong>veje, om de gode ov<strong>er</strong>enskomst<strong>er</strong><br />
med høje lønning<strong>er</strong> og lange f<strong>er</strong>i<strong>er</strong> <strong>er</strong> et<br />
tveægget sværd. Arbejdspresset <strong>vi</strong>l alt andet lige<br />
øges, når lønning<strong>er</strong>ne stig<strong>er</strong>, og arbejdsgiv<strong>er</strong>ne ensidigt<br />
fokus<strong>er</strong><strong>er</strong> på afkast til aktionær<strong>er</strong>ne.<br />
Man kan diskut<strong>er</strong>e, om kampen for at få øget<br />
medansvar, for eksempel med medarbejd<strong>er</strong>valgte<br />
bestyrelsesmedlemm<strong>er</strong>, har givet reel magt til at<br />
på<strong>vi</strong>rke ud<strong>vi</strong>klingen i <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>ne.<br />
Det <strong>er</strong> ifølge P<strong>er</strong> H. Hansen også et åbent<br />
spørgsmål, om Finansforbundet har brugt for<br />
mange ressourc<strong>er</strong> på at blande sig i sektorforhold,<br />
som <strong>er</strong> meget svære at på<strong>vi</strong>rke, når<br />
arbejdsgiv<strong>er</strong>ne i den magtfulde branche ikke<br />
rigtigt <strong>vi</strong>l spille med.<br />
”Men alt i alt har Finansforbundet formået<br />
at holde en balancegang mellem at være en<br />
stands- og en fagforening, og forbundet har i<br />
nogen grad formået at formul<strong>er</strong>e en anden<br />
måde at se v<strong>er</strong>den på, en bred<strong>er</strong>e fortælling<br />
med et m<strong>er</strong>e langsigtet p<strong>er</strong>spektiv, som et korrektiv<br />
til arbejdsgiv<strong>er</strong>nes ensidige, kortsigtede<br />
fokus på sharehold<strong>er</strong>value. En fortælling, som<br />
også giv<strong>er</strong> mening for de ov<strong>er</strong>vejende borg<strong>er</strong>lige<br />
medlemm<strong>er</strong>”, sig<strong>er</strong> P<strong>er</strong> H. Hansen.<br />
”Den største udfordring for Finansforbundet<br />
<strong>er</strong> nok at holde fast i fællesskabet, når både den<br />
omgivende v<strong>er</strong>den og forbundet selv i stadig<br />
høj<strong>er</strong>e grad fokus<strong>er</strong><strong>er</strong> på, at medlemm<strong>er</strong>ne <strong>er</strong><br />
forbrug<strong>er</strong>e ell<strong>er</strong> kund<strong>er</strong>. H<strong>vi</strong>s Finansforbundet<br />
skal ov<strong>er</strong>leve som fagforening, <strong>er</strong> det afgørende,<br />
at det formår at fastholde fællesskabstanken, og<br />
h<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>er</strong> udfordring<strong>er</strong> nok at tage fat på”.<br />
Dialogen <strong>er</strong> nødvendig<br />
At tiden skulle være løbet fra fagforening<strong>er</strong>, <strong>er</strong><br />
<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vshistorik<strong>er</strong>en lodret uenig i.<br />
Presset mod medarbejd<strong>er</strong>ne <strong>vi</strong>l ikke blive<br />
mindre i de kommende år. Bank<strong>er</strong>ne <strong>vi</strong>l<br />
fokus<strong>er</strong>e m<strong>er</strong>e og m<strong>er</strong>e intenst på indtjening<br />
og effekti<strong>vi</strong>tet i lyset af stadig stigende globalis<strong>er</strong>ing,<br />
skærpet konkurrence og de øgede<br />
udgift<strong>er</strong>, en stramm<strong>er</strong>e regu-l<strong>er</strong>ing <strong>vi</strong>l afføde.<br />
Og den fortsatte indi<strong>vi</strong>dualis<strong>er</strong>ing kan sætte<br />
solidariteten, for nu at bruge et gammeldags<br />
ord, und<strong>er</strong> pres.<br />
”Konkurrencestaten har holdt sit indtog, men<br />
det betyd<strong>er</strong> ikke, at den danske og europæiske<br />
tradition for samarbejde mellem stat, arbejdsgiv<strong>er</strong>e<br />
og lønmodtag<strong>er</strong>e ikke fortsat har meget<br />
at bidrage med. Det samarbejde <strong>er</strong> <strong>vi</strong>gtigt, h<strong>vi</strong>s<br />
<strong>vi</strong> <strong>vi</strong>l holde fast i et godt samfund med sammenhængskraft<br />
og en rimelig social lighed”, sig<strong>er</strong><br />
P<strong>er</strong> H. Hansen. •
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Tema: Finansforbundets 75-års jubilæum<br />
Finansfolk <strong>er</strong> noget for sig selv<br />
For Finansforbundet <strong>er</strong> det en balancegang på den ene side at have<br />
markante synspunkt<strong>er</strong> og holdning<strong>er</strong> som fagforening og på den anden<br />
side at tilgodese medarbejd<strong>er</strong>nes store loyalitet ov<strong>er</strong> for d<strong>er</strong>es <strong>vi</strong>rksomhed,<br />
sig<strong>er</strong> forbundsformand Kent Pet<strong>er</strong>sen<br />
Af Elisabeth Teisen<br />
foto: Jasp<strong>er</strong> Carlb<strong>er</strong>g<br />
15<br />
”Det <strong>er</strong> en<br />
balancegang på<br />
den ene side at<br />
have markante<br />
synspunkt<strong>er</strong> og<br />
holdning<strong>er</strong> som<br />
fagforening og på<br />
den anden side at<br />
tilgodese<br />
medarbejd<strong>er</strong>nes<br />
store loyalitet ov<strong>er</strong><br />
for d<strong>er</strong>es<br />
<strong>vi</strong>rksomhed”, sig<strong>er</strong><br />
Kent Pet<strong>er</strong>sen.<br />
Et af de centrale tema<strong>er</strong> i historien om Finansforbundet<br />
<strong>er</strong>, at de finansansatte langt hen ad vejen<br />
ikke følte sig som alle de andre lønmodtag<strong>er</strong>e,<br />
men som en stand hævet ov<strong>er</strong> almindelige arbejd<strong>er</strong>e,<br />
en stand, d<strong>er</strong> var lidt fin<strong>er</strong>e og i særlig grad<br />
havde int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong> til fælles med arbejdsgiv<strong>er</strong>ne.<br />
For eksempel kunne man i ”Danske Bankforening<strong>er</strong>s<br />
Tidsskrift” i 1923 læse følgende linj<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> afslør<strong>er</strong> selvforståelsen:<br />
”Til funktionæren stilles d<strong>er</strong> andre og større krav end til<br />
arbejd<strong>er</strong>en, såvel med hensyn til almen dannelse som klædedragt<br />
og hele ydre fremtræden, men yd<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e forlanges<br />
som regel også af funktionæren en større teoretisk indsigt<br />
og en, kulturelt set, høj<strong>er</strong>e standard end arbejd<strong>er</strong>ens”.<br />
En så ukamufl<strong>er</strong>et social fordom find<strong>er</strong> man nok<br />
ikke mange abonnent<strong>er</strong> på læng<strong>er</strong>e, men dog har<br />
d<strong>er</strong> i den finansielle sektor været tætt<strong>er</strong>e relation<br />
mellem medarbejd<strong>er</strong>e og ledelse, end d<strong>er</strong> har været<br />
i mange andre branch<strong>er</strong>. Og dette tætte forhold har<br />
stillet store krav til politik<strong>er</strong>e i fagforeningen, som<br />
på den ene side skulle kæmpe for medlemm<strong>er</strong>nes<br />
int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>, men som på den anden side skulle holde<br />
sig på måtten med kritik af konkrete <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>.<br />
”Vi har heldig<strong>vi</strong>s bevæget os væk fra at være<br />
en standsforening, men <strong>vi</strong> oplev<strong>er</strong> stadig, at vores<br />
medlemm<strong>er</strong> har en meget stor loyalitet med de<br />
<strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>, de <strong>er</strong> ansat i. Det ligg<strong>er</strong> nærmest i<br />
de finansansattes dna, og <strong>vi</strong> skal kommunik<strong>er</strong>e en<br />
eventuel kritik af en <strong>vi</strong>rksomhed med stor varsomhed,<br />
ell<strong>er</strong>s har <strong>vi</strong> straks medlemm<strong>er</strong> i røret med<br />
et ’no go’. D<strong>er</strong>for <strong>er</strong> det en balancegang på den<br />
ene side at have markante synspunkt<strong>er</strong> og holdning<strong>er</strong><br />
som fagforening og på den anden side at<br />
tilgodese medarbejd<strong>er</strong>nes store loyalitet”, sig<strong>er</strong><br />
Finansforbundets formand, Kent Pet<strong>er</strong>sen.<br />
Men han men<strong>er</strong> også, at det <strong>er</strong> et <strong>vi</strong>lkår, som<br />
man som politik<strong>er</strong> i Finansforbundet skal være i<br />
stand til at håndt<strong>er</strong>e.<br />
••
16<br />
Tema: Finansforbundets 75-års jubilæum<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Tilliden blev brudt<br />
Samtidig påpeg<strong>er</strong> han, at finansansattes selvforståelse <strong>er</strong><br />
und<strong>er</strong> opbrud.<br />
”De store fyringsrund<strong>er</strong> i starten af 90’<strong>er</strong>ne var jo dybt traumatiske,<br />
fordi tillidsforholdet blev brudt. Forholdet til <strong>vi</strong>rksomheden<br />
var langt m<strong>er</strong>e end et ansættelsesforhold, det var<br />
en identitetsskabende relation. D<strong>er</strong>for oplevede de fyrede det<br />
nærmest som en skilsmisse forbundet med stor sorg.”<br />
Og Finansforbundets formand fund<strong>er</strong><strong>er</strong> ov<strong>er</strong>, om arbejdsgiv<strong>er</strong>ne<br />
egentlig gør sig klart, h<strong>vi</strong>lket fantastisk aktiv og helt<br />
særegen <strong>vi</strong>rksomhedskultur de sætt<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> styr med de tilbagevendende<br />
fyringsrund<strong>er</strong>.<br />
På den anden side gør opbruddet det lett<strong>er</strong>e at være fagforeningspolitik<strong>er</strong>.<br />
Kent Pet<strong>er</strong>sen vurd<strong>er</strong><strong>er</strong>, at Finansforbundet<br />
står stærk<strong>er</strong>e end nogen sinde før. Tilslutningen <strong>er</strong> stigende,<br />
og opbakningen <strong>er</strong> stor.<br />
”Nu skal <strong>vi</strong> turde sige, at <strong>vi</strong> <strong>er</strong> en fagforening – en organisation,<br />
d<strong>er</strong> varetag<strong>er</strong> medlemm<strong>er</strong>nes int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>. Ud<strong>vi</strong>klingen<br />
og medlemm<strong>er</strong>ne kræv<strong>er</strong>, at <strong>vi</strong> <strong>er</strong> klare i spyttet”, sig<strong>er</strong><br />
Kent Pet<strong>er</strong>sen.<br />
På mange måd<strong>er</strong> har det været en øjenåbn<strong>er</strong> for Finansforbundets<br />
formand at læse Finansforbundets 75-årige historie.<br />
”Det <strong>er</strong> jo bemærkelsesværdigt at se, at de emn<strong>er</strong>, d<strong>er</strong><br />
var på dagsordenen i 30’<strong>er</strong>ne, i meget høj grad lign<strong>er</strong><br />
dem, <strong>vi</strong> kæmp<strong>er</strong> med i dag, selvom det dengang hed noget<br />
andet, og niveauet og redskab<strong>er</strong>ne var nogle andre”, sig<strong>er</strong><br />
Kent Pet<strong>er</strong>sen.<br />
Dengang hed det ”n<strong>er</strong>vesvækkelse” og ”mekanis<strong>er</strong>ing” i<br />
stedet for ”stress” og ”teknologi”, men ligeløn … det hed det<br />
også dengang.<br />
Det <strong>er</strong> dog ikke noget, d<strong>er</strong> gør Finansforbundets formand<br />
mismodig. Tværtimod <strong>vi</strong>s<strong>er</strong> det ifølge ham, at ”de gode<br />
gamle dage” <strong>er</strong> en fiktion. At d<strong>er</strong> <strong>er</strong> nogle grund<strong>vi</strong>lkår, som<br />
<strong>vi</strong> må forholde os til, og at Finansforbundet har fat i nogle<br />
helt centrale punkt<strong>er</strong>.<br />
”Og på den anden side <strong>er</strong> d<strong>er</strong> jo også sket rigtigt meget.<br />
Nu må <strong>vi</strong> organis<strong>er</strong>e os og endda strejke, h<strong>vi</strong>s det skulle<br />
komme d<strong>er</strong>til. Vi skal ikke læng<strong>er</strong>e have lov af arbejdsgiv<strong>er</strong>en<br />
til at gifte os, og gifte k<strong>vi</strong>nd<strong>er</strong> t<strong>vi</strong>nges ikke til at sige d<strong>er</strong>es<br />
job op. Vi har fået gode lønning<strong>er</strong>, pension, ov<strong>er</strong>arbejdsbetaling<br />
og regul<strong>er</strong>ede arbejdstid<strong>er</strong>”, sig<strong>er</strong> Kent Pet<strong>er</strong>sen.<br />
Glemsomheden <strong>er</strong> stor<br />
Men så <strong>er</strong> d<strong>er</strong> kris<strong>er</strong>ne, hvor nærmest hv<strong>er</strong> ny bankgen<strong>er</strong>ation<br />
fortræng<strong>er</strong> muligheden, forfærdes, når den komm<strong>er</strong>,<br />
og glemm<strong>er</strong>, så snart de sidste rystels<strong>er</strong> har fortaget sig.<br />
”Hv<strong>er</strong> gang men<strong>er</strong> <strong>vi</strong>, at den aktuelle krise <strong>er</strong> helt exceptionel.<br />
Men krisen i slutningen af tyv<strong>er</strong>ne var lige så dramatisk<br />
som den, <strong>vi</strong> lige har set, og hv<strong>er</strong> gang har dårlig kredithåndt<strong>er</strong>ing<br />
sat den i gang. Det <strong>er</strong> utroligt, at man ikke<br />
reflekt<strong>er</strong><strong>er</strong> m<strong>er</strong>e og lær<strong>er</strong> at <strong>vi</strong>se mådehold i opgangstid<strong>er</strong>.<br />
D<strong>er</strong>for har <strong>vi</strong> hell<strong>er</strong> ikke set den sidste krise. For Finansforbundet<br />
betyd<strong>er</strong> det, at <strong>vi</strong> altid må være forb<strong>er</strong>edte og stå klar<br />
til at hjælpe medlemm<strong>er</strong>ne”, sig<strong>er</strong> Kent Pet<strong>er</strong>sen.<br />
Tryghedsaftal<strong>er</strong> tilsig<strong>er</strong> historien ikke den store værdi. I<br />
70’<strong>er</strong>ne skete d<strong>er</strong> en vældig ud<strong>vi</strong>kling af teknologien med for<br />
eksempel Dankort og hæveautomat<strong>er</strong>. Det betød, at bekymringen<br />
for voksende arbejdsløshed fyldte meget på forening<strong>er</strong>nes<br />
landsmød<strong>er</strong> i 70’<strong>er</strong>ne, og d<strong>er</strong> blev i løbet af 80’<strong>er</strong>ne indgået<br />
tryghedsaftal<strong>er</strong> med arbejdsgiv<strong>er</strong>ne. De var dog ikke meget<br />
m<strong>er</strong>e end hensigts<strong>er</strong>klæring<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> i realiteten ikke gav de<br />
ansatte nogen som helst tryghed, da <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>ne i starten<br />
af 90’<strong>er</strong>ne mente, d<strong>er</strong> skulle skæres i omkostning<strong>er</strong>ne.<br />
”Den type tryghed tror jeg ikke på. Tryghed i 2013 handl<strong>er</strong><br />
om at skabe et trygt arbejdsliv, hvor du som ansat har<br />
så mange kompetenc<strong>er</strong>, at du altid kan finde arbejde”, sig<strong>er</strong><br />
Kent Pet<strong>er</strong>sen.<br />
Rift<strong>er</strong>ne i de ideologiske bånd mellem <strong>vi</strong>rksomhed og<br />
ansat på<strong>vi</strong>rk<strong>er</strong> også forholdet mellem det centrale og det<br />
decentrale niveau. Det forhold har været til diskussion, lige<br />
siden de første p<strong>er</strong>sonaleforening<strong>er</strong> sidst i 1930’<strong>er</strong>ne måtte<br />
gå af med beføjels<strong>er</strong> til den centrale forening.<br />
”Det <strong>er</strong> en sund diskussion, som skal føres løbende”, sig<strong>er</strong><br />
Kent Pet<strong>er</strong>sen, som dog også men<strong>er</strong>, at d<strong>er</strong> lige nu <strong>er</strong> fundet<br />
en fornuftig balance, hvor det centrale niveau ag<strong>er</strong><strong>er</strong> på<br />
brancheniveau og som bagstopp<strong>er</strong> for kredsene, mens d<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
åbnet for stor indflydelse for kredsene på det lokale niveau<br />
med mulighed for at indgå aftal<strong>er</strong> på en lang række områd<strong>er</strong><br />
tilpasset <strong>vi</strong>lkårene i den enkelte <strong>vi</strong>rksomhed.<br />
Hvor meget kan <strong>vi</strong><br />
Det var også i 1970’<strong>er</strong>ne, at man startede arbejdet med at få<br />
indflydelse på bestyrelsesniveau i de enkelte <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>.<br />
Sen<strong>er</strong>e ud<strong>vi</strong>klede det sig til et ønske om at på<strong>vi</strong>rke ramm<strong>er</strong>ne<br />
for hele branchen. Det <strong>er</strong> et arbejde, som de to historik<strong>er</strong>e<br />
problematis<strong>er</strong><strong>er</strong>, men som Finansforbundets nuværende formand<br />
ikke <strong>vi</strong>l give køb på.<br />
”Jeg indrømm<strong>er</strong>, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> et stykke vej endnu. Finanskrisen<br />
har <strong>vi</strong>st, at medarbejd<strong>er</strong>nes repræsentant<strong>er</strong> ikke altid<br />
har været stærke nok til at varetage medarbejd<strong>er</strong>nes int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong><br />
for den sunde drift og bæredygtige <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>. Det<br />
handl<strong>er</strong> om kompetenc<strong>er</strong>, og at medarbejd<strong>er</strong>ne skal vælge<br />
repræsentant<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> både har <strong>vi</strong>ljen og modet til at sige d<strong>er</strong>es<br />
mening. Også på brancheniveau <strong>er</strong> <strong>vi</strong> langtfra i mål, men jeg<br />
men<strong>er</strong>, det <strong>er</strong> <strong>vi</strong>gtigt at holde fast, h<strong>vi</strong>s medlemm<strong>er</strong>ne skal<br />
sikres arbejde i en branche, d<strong>er</strong> står respekt om, en branche,<br />
d<strong>er</strong> s<strong>er</strong> <strong>vi</strong>rkeligheden i øjnene, som <strong>vi</strong>l være med til at rydde<br />
op, og som igen bliv<strong>er</strong> en del af det danske samfund og ikke<br />
bare opfattes som en bande banditt<strong>er</strong> i habitt<strong>er</strong>”.<br />
”… Men indrømmet. Det <strong>er</strong> komplic<strong>er</strong>et”, sig<strong>er</strong><br />
Kent Pet<strong>er</strong>sen.<br />
Og så ærgr<strong>er</strong> han sig i øvrigt ov<strong>er</strong>, at det på trods af ualmindeligt<br />
mange forsøg gennem alle 75 år ikke <strong>er</strong> lykkedes<br />
at samle branchens lønmodtag<strong>er</strong>organisation<strong>er</strong> endnu. •<br />
Finansforbundets 75 års jubilæum mark<strong>er</strong>es ved en reception i<br />
forbundets lokal<strong>er</strong> på Applebys Plads 5 på Christianshavn tirsdag<br />
den 10. septemb<strong>er</strong> kl. 14-16.<br />
Fortsættes side 18 ••
VI HJÆLPER DIG MED AT SKABE<br />
SUCCES FOR DINE EKSPORTKUNDER<br />
DANMARKS EKSPORTKREDIT<br />
Du <strong>er</strong> positiv ov<strong>er</strong>for kunden men har brug for ekstra<br />
sikk<strong>er</strong>hed for at kunne sige Ja til finansi<strong>er</strong>ingen. Det<br />
kan <strong>vi</strong> hjælpe dig med. Hos EKF har <strong>vi</strong> særlig fokus på<br />
mindre <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>, som jagt<strong>er</strong> succes på eksportmarkedet.<br />
Med vores hjælp kan du bedre få end<strong>er</strong>ne<br />
til at mødes. Hvad enten det drej<strong>er</strong> sig om driftsfinansi<strong>er</strong>ing,<br />
ud<strong>vi</strong>delse af produktionen ell<strong>er</strong> en finansi<strong>er</strong>ingsløsning<br />
til den udenlandske køb<strong>er</strong>, kan <strong>vi</strong> stille en<br />
garanti, som dækk<strong>er</strong> typisk 80-95% af risikoen. Vores<br />
særlige SMV-garanti dækk<strong>er</strong> tilmed op til 100% af<br />
bankens risiko. Se m<strong>er</strong>e på ekf.dk ell<strong>er</strong> ring og få en<br />
snak med en af vores rådgiv<strong>er</strong>e på 35 46 26 00.<br />
FREM I VERDEN
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Tema: Finansforbundets 75-års jubilæum<br />
Jeg tror, jeg <strong>vi</strong>l være medlem,<br />
til jeg dør<br />
19<br />
Da 16-årige Bibi Fabiansen Larsen begyndte i Bikuben i 1966, var det med<br />
pen, blæk, karbonpapir og rentebøg<strong>er</strong>. Da hun sluttede i Danske Bank, var<br />
det med avanc<strong>er</strong>et teknik og Lean. Hun har været på rundrejse i den<br />
finansielle sektor i 46 år og <strong>vi</strong>lle ikke have været det ell<strong>er</strong> medlemskabet af<br />
Finansforbundet foruden<br />
Af B<strong>er</strong>it Villadsen<br />
Foto: Jasp<strong>er</strong> Carlb<strong>er</strong>g<br />
”Jeg gik meget<br />
op i mit job. Det<br />
har jeg altid gjort,<br />
og jeg har aldrig<br />
været bleg for at<br />
arbejde ov<strong>er</strong>.<br />
Altid taget<br />
ekstraarbejde”,<br />
sig<strong>er</strong> Bibi<br />
Fabiansen Larsen.<br />
”Jeg har aldrig tænkt nærm<strong>er</strong>e ov<strong>er</strong> det med at være<br />
medlem af Finansforbundet. Det blev man bare.<br />
Det var lidt ligesom at børste sine tænd<strong>er</strong> og betale<br />
husleje”, fortæll<strong>er</strong> 64-årige Bibi Fabiansen Larsen,<br />
som gik på eft<strong>er</strong>løn fra Danske Bank sidste år.<br />
Bibi begyndte i Bikuben som 16-årig, og det<br />
var en meget gen<strong>er</strong>t Bibi, d<strong>er</strong> i 1966 mødte op på<br />
Bikubens hovedsæde i Silkegade i København sammen<br />
med 50-60 andre nye elev<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> skulle fordeles<br />
i hele Storkøbenhavn. Næste dag begyndte hun i<br />
sparekassens filial i Valby tæt på barndomshjemmet.<br />
Et stort øjeblik ikke mindst for Bibis farfar,<br />
som var nationalbankkass<strong>er</strong><strong>er</strong> i Aalborg.<br />
Modsat de fleste bankelev<strong>er</strong> var det kutyme, at<br />
Bikuben-elev<strong>er</strong>ne rykkede meget rundt mellem<br />
sparekassens filial<strong>er</strong>. Bibis rundrejse begyndte<br />
eft<strong>er</strong> et halvt år i Valby. Næste stop var filialen på<br />
Fred<strong>er</strong>ikssundsvej, som var en af de første Bikubenfilial<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> indførte edb til kassesystemet. Det betød<br />
et farvel til pen, blæk, karbonpapir og rentebøg<strong>er</strong>.<br />
Karri<strong>er</strong>epige i Kastrup<br />
Eft<strong>er</strong> et år på Fred<strong>er</strong>ikssundsvej kom Bibi på ”assistanceholdet”,<br />
hvor elev<strong>er</strong>ne ag<strong>er</strong>ede <strong>vi</strong>kar<strong>er</strong>. Hun<br />
husk<strong>er</strong> tydeligt de mange telefonsamtal<strong>er</strong> med fru<br />
Ibsen fra p<strong>er</strong>sonalekontoret, som stod for fordelingen.<br />
Vikartjansen kunne være alt fra en måned til en<br />
eft<strong>er</strong>middag i en filial. Så da Bibi i 1969 var udlært<br />
som sparekasseassistent, kendte hun en stor del af<br />
Bikubens p<strong>er</strong>sonale i Storkøbenhavn. Og hun var<br />
vant til at give den en ekstra skalle på arbejdet.<br />
”Jeg gik meget op i mit job. Det har jeg altid gjort,<br />
og jeg har aldrig været bleg for at arbejde ov<strong>er</strong>. Altid<br />
taget ekstraarbejde. Som karri<strong>er</strong>epige gik d<strong>er</strong> også<br />
meget af min fritid med at tænke på banken og gøre<br />
noget for banken. H<strong>vi</strong>s jeg ikke havde nået ugens<br />
arbejde, kunne jeg godt tage ind i banken søndag<br />
formiddag og skrive nogle dokument<strong>er</strong> og få orden<br />
på nogle ting. Det var ikke hv<strong>er</strong> søndag, men en<br />
gang imellem. Det havde jeg ikke noget imod”.<br />
Sparekasseassistenttitlen åbnede dørene til<br />
a-kassen, pensionskassen og Danske Sparekassefunktionær<strong>er</strong>s<br />
Landsforening (DSfL), det sen<strong>er</strong>e<br />
Finansforbundet. Og Bibi blev hurtigt hv<strong>er</strong>vet, da<br />
tillidsmanden kom forbi.<br />
”I den årgang, jeg <strong>er</strong> fra, gør du, hvad d<strong>er</strong> bliv<strong>er</strong><br />
sagt og foreslået. Du lytt<strong>er</strong> fornuftigt til, hvad de<br />
voksne sig<strong>er</strong>. Så det var helt p<strong>er</strong> automatik, at jeg<br />
meldte mig ind. Da jeg så blev lidt m<strong>er</strong>e voksen og<br />
fornuftig, tænkte jeg, at det var en fantastisk rar<br />
tryghed at have”.<br />
Fra afdelingsbestyr<strong>er</strong> til t<strong>vi</strong>llingemor<br />
Bibi tilbragte den første tid som sparekasseassistent<br />
i Marketingafdelingen, hvor hun blandt andet kom<br />
med på rejs<strong>er</strong> til Bikubens filial<strong>er</strong> i Jylland. En spændende<br />
tid, hvor Bikuben fusion<strong>er</strong>ede med andre<br />
pengeinstitutt<strong>er</strong>. Eft<strong>er</strong> to år kom hun tilbage til livet<br />
i en filial, først på Nørreport og sen<strong>er</strong>e på Amag<strong>er</strong>.<br />
Sideløbende tog hun div<strong>er</strong>se kurs<strong>er</strong>, hun kunne<br />
komme på. Hun avanc<strong>er</strong>ede til ”sparekassefuldmægtig<br />
1” og fik job som souschef, først for Bikubens<br />
filial i Amag<strong>er</strong> Centret og siden i Kastrup. Sen<strong>er</strong>e<br />
blev hun ”sparekassefuldmægtig 2” og fik job som<br />
afdelingsbestyr<strong>er</strong> for syv medarbejd<strong>er</strong>e i Kastrup.<br />
Bestyr<strong>er</strong>jobbet havde hun i et par år, indtil hun<br />
i 1982 til Bikubens 125-års jubilæum mødte Ole<br />
Bjørn fra Marketingafdelingen. Han var kommet<br />
til eft<strong>er</strong> hendes tid d<strong>er</strong>. ”Vorh<strong>er</strong>re bevares sådan<br />
en playboy, d<strong>er</strong> tygg<strong>er</strong> tyggegummi”, tænkte hun,<br />
og han ”Vorh<strong>er</strong>re bevares sådan en utilnærmelig<br />
bestyr<strong>er</strong>inde”. Bankbetjentene kunne imidl<strong>er</strong>tid<br />
hurtigt fortælle, at d<strong>er</strong> var noget i luften, da d<strong>er</strong><br />
dagligt var int<strong>er</strong>n post fra Marketingafdelingen<br />
til Kastrupfilialen.<br />
Og så gik det hurtigt. I løbet af to år blev ••
20<br />
Tema: Finansforbundets 75-års jubilæum<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
de gift, købte hus i Virum og fik t<strong>vi</strong>llingepig<strong>er</strong>. Og<br />
det result<strong>er</strong>ede i et besøg fra regionsdirektøren<br />
i Bikubens Amag<strong>er</strong>afdeling. Beskeden var klar:<br />
”Du kan ikke være t<strong>vi</strong>llingemor og bo i Virum og<br />
samtidig være afdelingsbestyr<strong>er</strong> i Kastrup”.<br />
Sladd<strong>er</strong>en gik, og Bibi blev kontaktet af fællestillidsmanden,<br />
som opfordrede hende til at køre<br />
en sag. Det burde ikke være en problematik, at<br />
hun var afdelingsbestyr<strong>er</strong> og nybagt mor. Hvornår<br />
havde det nogensinde været et pro-blem at være<br />
afdelingsbestyr<strong>er</strong> og nybagt far? Bibi kørte dog<br />
ikke en sag. Hun indgik i stedet en aftale om at<br />
blive sagt op og genansat to minutt<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> i en<br />
lav<strong>er</strong>e stilling på deltid i Pantebrevsafdelingen i<br />
Store Kongensgade i København. Med sig fik hun<br />
et halvt års afdelingsbestyr<strong>er</strong>løn.<br />
Elev på ny i Danske Bank<br />
Bibi fulgte Pantebrevsafdelingen igennem<br />
fusionen med Girobank tilbage i 1995 og Danske<br />
Bank i 2000. I oktob<strong>er</strong> samme år valgte hun at<br />
tage orlov for at passe sin døende mand. Og det <strong>er</strong><br />
hun taknemmelig for. Det var fire en halv måned<br />
med fuld løn og fuld tryghed, som hun sig<strong>er</strong>. Det<br />
var hårdt at komme tilbage. Af fl<strong>er</strong>e årsag<strong>er</strong>. D<strong>er</strong><br />
var nedgang i salget af huse, så d<strong>er</strong> skete ikke så<br />
meget på pantebrevsmarkedet. D<strong>er</strong>til kom, at<br />
arbejdskulturen var und<strong>er</strong> forandring.<br />
”Det var som at blive elev på ny i Danske Bank. I<br />
starten følte <strong>vi</strong> Bikubenfolk, at det kun var Danske<br />
Bank, d<strong>er</strong> duede. Vi blev ikke taget helt alvorligt.<br />
Vi var jo bare sparekasseuddannede. De andre<br />
var bankuddannede. Vi blev betragtet som ov<strong>er</strong>forkælede<br />
og lett<strong>er</strong>e snobbede. Vi fik høj<strong>er</strong>e lønning<strong>er</strong>,<br />
var m<strong>er</strong>e frie, havde meget større prokura<br />
(fuldmagt til at låne penge ud, red.) og havde<br />
prøvet meget m<strong>er</strong>e forskelligt. Handelsbankfolkene<br />
var meget m<strong>er</strong>e s<strong>er</strong>iøse og fornuftige. Vi<br />
andre var m<strong>er</strong>e fjantede og løsslupne”.<br />
Gode chef<strong>er</strong> lettede ifølge Bibi ov<strong>er</strong>gangen til<br />
nye system<strong>er</strong> og metod<strong>er</strong>. Det var en udfordring,<br />
også da hun som 60-årig skulle arbejde eft<strong>er</strong> Lean,<br />
men det blev en succes. Ikke mindst på grund af<br />
Bibis sidste chef, som hun omtal<strong>er</strong> som helt fantastisk.<br />
I 2012 valgte Bibi så at gå på eft<strong>er</strong>løn i en<br />
ald<strong>er</strong> af 62 år. Da hun gik ud ad døren i Danske<br />
Bank, var det ikke læng<strong>er</strong>e den gen<strong>er</strong>te unge pige,<br />
som trådte ind i Bikuben i 1966, men i stedet en<br />
larmende ”gammel” kone, d<strong>er</strong> ikke var bleg for at<br />
sige sin mening. Og medlemskabet af Finansforbundet<br />
– det har hun tænkt sig at beholde.<br />
”Jeg har det sådan, at når nu du har nydt godt af<br />
noget, så skal du ikke bare sige det fra. Så jeg tror<br />
egentlig, jeg <strong>vi</strong>l være medlem, indtil jeg dør”. •<br />
D<strong>er</strong>for <strong>er</strong> <strong>vi</strong> medlemm<strong>er</strong><br />
Sara Vinding Jakobsen, Viby Jylland, 19 år gammel,<br />
stud<strong>er</strong><strong>er</strong> til finansøkonom på 3. semest<strong>er</strong>. Blev<br />
medlem i august 2012 i forbindelse med studiet.<br />
Hvorfor blev du medlem?<br />
”Jeg blev medlem, fordi jeg g<strong>er</strong>ne <strong>vi</strong>l arbejde i<br />
banksektoren. Det <strong>er</strong> rart at <strong>vi</strong>de lidt om sektoren,<br />
inden du komm<strong>er</strong> ud i den. Den <strong>vi</strong>den får jeg igennem<br />
Finansforbundet og bladet, som jeg læs<strong>er</strong> lidt i en gang imellem”.<br />
Hvad har Finansforbundet gjort for dig?<br />
”Ikke noget endnu. Jeg s<strong>er</strong> medlemskabet som en invest<strong>er</strong>ing. Sidst<br />
læste jeg en artikel om en arbejdsløs, som fortalte, hvor meget Finansforbundet<br />
havde gjort for hende. Det <strong>er</strong> trygt at <strong>vi</strong>de. Så jeg s<strong>er</strong> medlemskabet<br />
som en tryghed, en invest<strong>er</strong>ing og en god sikk<strong>er</strong>hed at have,<br />
h<strong>vi</strong>s jeg ikke får arbejde, når jeg bliv<strong>er</strong> færdig. Jeg kan jo altid melde<br />
mig ud igen”.<br />
Hvad har du gjort for Finansforbundet?<br />
”Ikke noget endnu”.<br />
Erik Jensen, Aalborg, 79 år gammel, pensionist<br />
og medlem. Blev medlem i 1950, da han kom i<br />
lære i Handels- og Landbrugsbanken i Hjørring.<br />
Hvorfor blev du medlem?<br />
”Det blev man bare, da tillidsmanden kom. Mine<br />
øvrige arbejdskolleg<strong>er</strong> var også medlemm<strong>er</strong>. Det<br />
var <strong>vi</strong> alle sammen. Men jeg blev ikke medlem<br />
af en arbejdsløshedskasse. Det blev jeg først i 1980’<strong>er</strong>ne, da kartoffelkuren<br />
kom, og det begyndte at kradse lidt".<br />
Hvad har Finansforbundet gjort for dig?<br />
”D<strong>er</strong> <strong>er</strong> ingen t<strong>vi</strong>vl om, at Finansforbundet har varetaget vores lønint<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>.<br />
Omkring 1960 var det mag<strong>er</strong>t at være bankmand rent lønmæssigt.<br />
Folk flygtede fra bank<strong>er</strong> og sparekass<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> til de private <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>v.<br />
I 1960-1961 tog Finansforbundet vores lønforhandling<strong>er</strong> op midt i en<br />
aftalep<strong>er</strong>iode, og d<strong>er</strong> fik <strong>vi</strong> en betragtelig lønforhøjelse. Så blev det lønmæssigt<br />
sjov<strong>er</strong>e at være bankmand. Det gjorde også, at d<strong>er</strong> var kolleg<strong>er</strong>,<br />
som pludselig vendte tilbage igen.<br />
Finansforbundet har også forhandlet bedre arbejdstid<strong>er</strong> og ov<strong>er</strong>arbejdsbetaling<br />
på plads. Før 1960 eksist<strong>er</strong>ede ov<strong>er</strong>arbejde ikke. Vi fik<br />
for eksempel ikke ekstra løn for at arbejde nytårsdag. Det fik <strong>vi</strong> i 1962.<br />
Tidlig<strong>er</strong>e registr<strong>er</strong>ede <strong>vi</strong> ikke vores arbejde. Du mødte klokken 9.00, og<br />
så gik du hjem, når arbejdet var færdigt. Så d<strong>er</strong> <strong>er</strong> sket meget".<br />
Hvad har du gjort for Finansforbundet?<br />
”Jeg har været tillidsmand i et par år og sørget for, at elev<strong>er</strong> også blev<br />
medlemm<strong>er</strong>. Og så har jeg deltaget i gen<strong>er</strong>alforsamling<strong>er</strong>. Ell<strong>er</strong>s har jeg<br />
ikke deltaget aktivt i noget. I dag tag<strong>er</strong> jeg til seniorarrangement<strong>er</strong> et<br />
par gange om året”.
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Det går ikke uden ildsjæle<br />
Tema: Finansforbundets 75-års jubilæum<br />
21<br />
Fra start havde ansatte i bank<strong>er</strong> og sparekass<strong>er</strong> en klar forestilling om, at d<strong>er</strong>es<br />
int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong> faldt sammen med ledelsens. Ikke desto mindre har rækken af formænd i<br />
Finansforbundet og dets forløb<strong>er</strong>e, Danske Bankfunktionær<strong>er</strong>s Landsforening (DBL)<br />
og Danske Sparekassefunktionær<strong>er</strong>s Landsforening (DSfL), tacklet de udfordring<strong>er</strong>,<br />
de og d<strong>er</strong>es organisation har stået ov<strong>er</strong> for<br />
Af Carsten Rasmussen<br />
Vi komm<strong>er</strong> ikke uden om de mange<br />
enestående ildsjæle, d<strong>er</strong> i løbet af 75 års<br />
omskiftelig historie har brændt for tanken<br />
om at organis<strong>er</strong>e de ansatte i finanssektoren.<br />
Uden ildsjæle og uden den<br />
faglige organis<strong>er</strong>ing, d<strong>er</strong> kom ud af d<strong>er</strong>es<br />
indsats, havde meget set and<strong>er</strong>ledes ud i<br />
de danske bank<strong>er</strong> og sparekass<strong>er</strong>.<br />
I 1930’<strong>er</strong>ne var d<strong>er</strong> en stigende utilfredshed<br />
især blandt bank<strong>er</strong>nes yngre<br />
ansatte med d<strong>er</strong>es arbejds<strong>vi</strong>lkår og løn,<br />
og mange eft<strong>er</strong>lyste en organisation, d<strong>er</strong><br />
kunne varetage d<strong>er</strong>es int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> for<br />
arbejdsgiv<strong>er</strong>ne. Organis<strong>er</strong>ingen kom<br />
sent. Det var begyndt med Septemb<strong>er</strong>forliget<br />
af 1899, og etabl<strong>er</strong>ingen af det<br />
fagretlige system i 1910 havde skabt<br />
nogenlunde ordnede forhold for det<br />
faglærte og ufaglærte arbejdsmarked.<br />
Den kamp skulle først til at begynde for<br />
de ansatte i bank<strong>er</strong> og sparekass<strong>er</strong>.<br />
C. Johnsen<br />
Ikke desto mindre<br />
lykkedes det at<br />
oprette DBL, som<br />
havde sit stiftende<br />
landsmøde på<br />
restaurant Nimb<br />
i Tivoli den 29. maj<br />
1938, hvor C. Johnsen blev valgt som<br />
foreningens første formand.<br />
Den første forudsætning for en<br />
stærk organisation var medlemm<strong>er</strong>.<br />
Med funktionærloven i rygsækken<br />
og med en fordragelig tone og<br />
med streg und<strong>er</strong> samhørighed drog<br />
Landsforeningens første ildsjæle på<br />
hv<strong>er</strong>vningsrejs<strong>er</strong> fra bank til bank og<br />
fra by til by, og all<strong>er</strong>ede eft<strong>er</strong> et halvt<br />
år var medlemstallet oppe på 2.400.<br />
Trods de vanskelige <strong>vi</strong>lkår for organisationsarbejde<br />
und<strong>er</strong> krigen kom DBL’s<br />
medlemstal op på 4.616.<br />
Samtidig var d<strong>er</strong> en stigende utilfredshed<br />
med ledelsens manglende<br />
resultat<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> ikke mindst hang sammen<br />
med, at DBL skulle varetage både<br />
de int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>, som den yngste assistent<br />
havde, og dem, som fulgte med<br />
posten som kontorchef ell<strong>er</strong> bestyr<strong>er</strong>.<br />
C. Johnsen var selv filialbestyr<strong>er</strong> i<br />
Landmandsbanken og d<strong>er</strong>med<br />
en del af bankfunktionær<strong>er</strong>nes<br />
”aristokrati”. Hovedparten af<br />
bank<strong>er</strong>nes p<strong>er</strong>sonale og d<strong>er</strong>med<br />
DBL’s medlemm<strong>er</strong> var imidl<strong>er</strong>tid<br />
assistent<strong>er</strong>. På årsmødet i 1946 valgte<br />
C. Johnsen ikke at genopstille.<br />
I 1949 fik DBL strammet vedtægt<strong>er</strong>ne<br />
og indføjet et afsnit om mulighed<br />
for strejke, så DBL kom til m<strong>er</strong>e at<br />
ligne en rigtig fagforening. Og med<br />
bankbudenes tilslutning fik DBL en<br />
organisationsprocent tæt på 95.<br />
Vagn Biilmann<br />
DSfL var fra starten i 1939 en forholds<strong>vi</strong>s<br />
svag organisation, d<strong>er</strong> først i 1959<br />
nåede 1.500 medlemm<strong>er</strong>. Med den<br />
første kollektive ov<strong>er</strong>enskomst i 1959<br />
opnåede DSfL en formel ligeløn, og<br />
sen<strong>er</strong>e kom formanden Vagn Biilmann<br />
igennem med sparekassefunktionær<strong>er</strong>nes<br />
egen pensionsordning,<br />
d<strong>er</strong> i 1965 blev den første af sin slags<br />
for privatansatte funktionær<strong>er</strong>. Det<br />
skabte respekt om DSfL, som længe<br />
stod i skyggen af DBL.<br />
1960’<strong>er</strong>ne bød på store fusionsbevægels<strong>er</strong><br />
i sparekassesektoren, og fra<br />
1969 til 1974 blev antallet af selvstændige<br />
sparekass<strong>er</strong> reduc<strong>er</strong>et fra 334<br />
til 202, og man fik nye landsdækkende<br />
mastodont<strong>er</strong> som Bikuben og<br />
SDS, d<strong>er</strong> ønskede at konkurr<strong>er</strong>e på<br />
lige <strong>vi</strong>lkår med bank<strong>er</strong>ne og komme<br />
væk fra sparekassebevægelsens idealistiske<br />
tradition<strong>er</strong> om at opdrage<br />
til opsparing og yde lån til velærværdige<br />
formål.<br />
Asbjørn Groth<br />
I 1969 fik DBL ny<br />
formand i form af<br />
den 41-årige bankbestyr<strong>er</strong><br />
Asbjørn<br />
Groth fra Amag<strong>er</strong>banken.<br />
Groth satte<br />
sig i spidsen for det synspunkt,<br />
at DBL skulle væk fra den kompromissøgende<br />
forhandlingsform.<br />
En urafstemning blandt samtlige<br />
18.000 medlemm<strong>er</strong> <strong>vi</strong>ste et klart<br />
fl<strong>er</strong>tal for opsigelsen af aftalen om<br />
fri<strong>vi</strong>llig voldgift. Medlemm<strong>er</strong>ne<br />
ønskede et system med strejk<strong>er</strong>et<br />
som på resten af arbejds-markedet,<br />
og Asbjørn Groth udtalte med tilfredshed:<br />
”… at <strong>vi</strong> ikke <strong>er</strong> en særlig<br />
slags mennesk<strong>er</strong>, fordi <strong>vi</strong> <strong>er</strong> ansat i<br />
en bank. Tank<strong>er</strong>ne om, at d<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong><br />
noget odiøst i ordet aktionsret, tror<br />
jeg hør<strong>er</strong> fortiden til”. Tredjestandstanken<br />
var død.<br />
Samarbejdet mellem DBL og DSfL<br />
blev gen<strong>er</strong>elt tætt<strong>er</strong>e i 1970’<strong>er</strong>ne.<br />
De gik sammen om at på<strong>vi</strong>rke den<br />
offentlige mening om pengeinstitutt<strong>er</strong>nes<br />
åbningstid<strong>er</strong>, og mod slutningen<br />
af årtiet dannede man fælles<br />
front i spørgsmålet om behovet for<br />
tryghed i ansættelsen.<br />
••
22<br />
Tema: Finansforbundets 75-års jubilæum<br />
Frode Sørensen<br />
I lyset af 80’<strong>er</strong>nes samfundsøkonomiske<br />
problem<strong>er</strong> var<br />
man i DSfL slået ind på en<br />
kurs, hvor forbundet forpligtede<br />
sig til at med<strong>vi</strong>rke<br />
til at løse samfundets problem<strong>er</strong>.<br />
Medlemm<strong>er</strong>ne <strong>vi</strong>lle det<br />
and<strong>er</strong>ledes, så Frode Sørensen blev<br />
formand på et program om, at <strong>vi</strong> ”som fagforening<br />
(ikke) skal anbefale indkomstpolitiske løsning<strong>er</strong>”,<br />
og med Frode Sørensen ved roret vendte DSfL<br />
tilbage til en m<strong>er</strong>e traditionel fagpolitisk strategi<br />
bestående i, at et fagforbund <strong>er</strong> sat i v<strong>er</strong>den for at<br />
sikre sine medlemm<strong>er</strong>s int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>.<br />
I 1984 gik Frode Sørensen sammen med<br />
formanden for DBL, Erik Vegeb<strong>er</strong>g, ud med<br />
fælles tank<strong>er</strong> om fusionsplan<strong>er</strong> mellem bank- og<br />
sparekassefunktionær<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> også skulle omfatte<br />
forsikringsfunktionær<strong>er</strong>ne i Danske Forsikringsfunktionær<strong>er</strong>s<br />
Landsforening (DFL). I et fælles<br />
finansforbund skulle forhandlingsretten ligge<br />
centralt hos hovedbestyrelsen, men det kunne<br />
DFL ikke accept<strong>er</strong>e, og de sprang fra.<br />
I 1992 var de første finansielle sup<strong>er</strong>marked<strong>er</strong><br />
all<strong>er</strong>ede en realitet, og arbejdsgiv<strong>er</strong>ne havde all<strong>er</strong>ede<br />
dannet en fælles organisation.<br />
Søren Dalmark<br />
I 1980’<strong>er</strong>ne pegede ud<strong>vi</strong>klingen stadig m<strong>er</strong>e klart<br />
i retning af en global d<strong>er</strong>egul<strong>er</strong>et økonomi, hvor<br />
ikke mindst finanssektoren fik fri<strong>er</strong>e ramm<strong>er</strong>, end<br />
den havde haft i de foregående 50-60 år.<br />
Det var den ud<strong>vi</strong>kling, d<strong>er</strong> foreløbig kulmin<strong>er</strong>ede<br />
i både finanskrise og de store bankfusion<strong>er</strong><br />
og i dannelsen af Finansforbundet i 1992.<br />
Den prikk<strong>er</strong>unde, som sejrh<strong>er</strong>ren eft<strong>er</strong> finanskrisen,<br />
Danske Bank, havde sat i værk i 1992, hvor<br />
man bare <strong>vi</strong>lle fyre 1.500 medarbejd<strong>er</strong>e, og som snart<br />
blev fulgt op af Unibank, var en spand koldt vand i<br />
hovedet på de ansatte i de to storbank<strong>er</strong>. Finansforbundets<br />
første formand, Søren Dalmark, var klar<br />
ov<strong>er</strong>, at en lang tradition for tryghed i ansættelsen var<br />
ved at være slut. Nu kunne fyring<strong>er</strong> ske alene med<br />
hen<strong>vi</strong>sning til forrentning af egenkapitalen.<br />
På tærsklen til 1993 var d<strong>er</strong> ikke mange lyspunkt<strong>er</strong>,<br />
hv<strong>er</strong>ken for de ansatte i finanssektoren ell<strong>er</strong><br />
i økonomien gen<strong>er</strong>elt, og Finansforbundet skiftede<br />
fokus fra massefyring<strong>er</strong> til andre områd<strong>er</strong>:<br />
fremtidens finanssektor, sektorens regnskab<strong>er</strong> og<br />
forholdet til kund<strong>er</strong>ne.<br />
De første trange år eft<strong>er</strong> 1992, hvor finanskrisen<br />
gjorde sin <strong>vi</strong>rkning, var det småt med lønstigning<strong>er</strong>.<br />
I 1997 opgav forbundet sin modstand<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
mod fleksible arbejdstid<strong>er</strong> og nyt lønsystem, og<br />
det blev til en pæn samlet ramme på i alt 6,33<br />
procent, som blandt andet dækkede ov<strong>er</strong> fem<br />
omsorgsdage om året til alle ansatte. Eft<strong>er</strong> seks år<br />
som markant formand trådte Søren Dalmark tilbage<br />
på landsmødet i maj 1998.<br />
Allan Bang<br />
Det blev Allan Bang, d<strong>er</strong> skulle føre Finansforbundet<br />
ind i det næste århundrede.<br />
Allan Bang var sammen med de<br />
øvrige realkreditfunktionær<strong>er</strong> blevet<br />
medlem af DBL i 1990.<br />
Velfærdssamfundet og den relativt<br />
høje grad af økonomisk lighed kom<br />
und<strong>er</strong> pres i 00’<strong>er</strong>ne, og ændring<strong>er</strong> på<br />
arbejdsmarkedet stillede spørgsmål ved den såkaldte<br />
”danske model”. Globalis<strong>er</strong>ingen, den int<strong>er</strong>nationale<br />
konkurrence og det int<strong>er</strong>nationale samarbejde<br />
på<strong>vi</strong>rkede direkte Finansforbundet og de ansatte i<br />
finanssektoren. Oven i sine formandsopgav<strong>er</strong> var<br />
Allan Bang også præsident for både Nordic Financial<br />
Unions (NFU) og UNI Finance i fl<strong>er</strong>e år.<br />
Samtidig med grænseov<strong>er</strong>skridende fusion<strong>er</strong><br />
og ov<strong>er</strong>tagels<strong>er</strong> blev 2000 året, hvor den hidtil<br />
største danske finansfusion blev gennemført.<br />
Det skete, da Danske Bank ov<strong>er</strong>tog BG Bank og<br />
Realkredit Danmark i oktob<strong>er</strong> 2000.<br />
Arbejdsgiv<strong>er</strong>ne <strong>vi</strong>lle have decentrale lønforhandling<strong>er</strong><br />
og ov<strong>er</strong>enskomst<strong>er</strong>. Det fik de<br />
i 2001. Decentralis<strong>er</strong>ingen af ov<strong>er</strong>enskomst<strong>er</strong>ne<br />
var en nødvendighed, mente Allan Bang, fordi<br />
d<strong>er</strong> var så stor forskel på forbundets største og<br />
mindste <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>.<br />
De gode tid<strong>er</strong> fortsatte i 2003, hvor de ansatte<br />
ud ov<strong>er</strong> en lønstigning på 5,7 procent fik sundhedsforsikring<br />
og pensionsindbetalingen hævet<br />
til 15 procent.<br />
I februar 2008 afgav forbundet 1. strejkevarsel.<br />
D<strong>er</strong> blev dog ingen konflikt, men en treårig ov<strong>er</strong>enskomst<br />
med en – <strong>vi</strong>ste det sig sen<strong>er</strong>e – samlet ramme<br />
på 13,36 procent. Samme år bryd<strong>er</strong> finanskrisen ud.<br />
Da Allan Bang i decemb<strong>er</strong> 2009 meddelte, at<br />
han af p<strong>er</strong>sonlige grunde stoppede som formand,<br />
blev næstformand Kent Pet<strong>er</strong>sen ny formand for<br />
Finansforbundet. Kent Pet<strong>er</strong>sen har modtaget faklen<br />
og kan føje sig til rækken af ildsjæle, som i<br />
m<strong>er</strong>e end 75 år har brændt for at organis<strong>er</strong>e de<br />
ansatte i finanssektoren for at skabe gode løn- og<br />
arbejds<strong>vi</strong>lkår. De mål hæng<strong>er</strong> i dag sammen med<br />
forbundets ambition om øget indflydelse i finanssektoren<br />
og i samfundet gen<strong>er</strong>elt. •<br />
Kilde: ”Vi kan, når <strong>vi</strong> skal. Finansforbundets historie”
Ny afdeling<br />
Styrk dine invest<strong>er</strong>ing<strong>er</strong><br />
med em<strong>er</strong>ging markets<br />
Invest<strong>er</strong> i <strong>vi</strong>rksomhedsobligation<strong>er</strong> fra de<br />
nye marked<strong>er</strong> med Sparinvests nye afdeling<br />
Em<strong>er</strong>ging Markets Value Virksomhedsobligation<strong>er</strong><br />
Udb. Afdelingen giv<strong>er</strong> dig adgang<br />
til obligation<strong>er</strong> udstedt af em<strong>er</strong>ging markets-selskab<strong>er</strong><br />
og kan tilføje en ekstra dimension<br />
til din portefølje, fordi aktivklassen<br />
typisk ikke bevæg<strong>er</strong> sig i samme takt som<br />
akti<strong>er</strong> og obligation<strong>er</strong> fra de modne marked<strong>er</strong>.<br />
Afdelingen benytt<strong>er</strong> value-strategien til<br />
at skabe grobund for attraktive langsigtede<br />
afkast ved at invest<strong>er</strong>e i <strong>vi</strong>rksomhedsobligation<strong>er</strong><br />
udstedt af und<strong>er</strong>vurd<strong>er</strong>ede, men<br />
solide, selskab<strong>er</strong> på de nye marked<strong>er</strong>.<br />
Sparinvest Em<strong>er</strong>ging Markets Value Virksomhedsobligation<strong>er</strong><br />
Udb. har første handelsdag<br />
den 23. oktob<strong>er</strong> 2013. Hør m<strong>er</strong>e<br />
hos en rådgiv<strong>er</strong> i dit pengeinstitut.<br />
Besøg<br />
valuebonds.sparinvest.dk/em
24<br />
Portræt<br />
Miss Shoe i Nordea<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Den 30-årige fællestillidsmand Natascha Bødk<strong>er</strong> Sørensen har<br />
en lidenskab for stilett<strong>er</strong> i friske farv<strong>er</strong> og for at være med til at<br />
skabe et godt miljø for kolleg<strong>er</strong>ne på arbejdspladsen i Nordeas<br />
hovedsæde i København<br />
Af B<strong>er</strong>it Villadsen<br />
Foto: Mads Tegl<strong>er</strong>s<br />
100 par sko. I hv<strong>er</strong>t fald. Det ej<strong>er</strong> 30-årige Natascha<br />
Bødk<strong>er</strong> Sørensen, Account Manag<strong>er</strong> i Nordeas<br />
storkunde<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vsafdeling. De fleste <strong>er</strong><br />
stilett<strong>er</strong>. G<strong>er</strong>ne med farv<strong>er</strong>. Ligesom i dag. Den<br />
lys<strong>er</strong>øde neglelak match<strong>er</strong> de pink og blå stilett<strong>er</strong>.<br />
Tøjet <strong>er</strong> sort. Håret sat op.<br />
Nataschas comput<strong>er</strong> står i et storrumskontor på<br />
tredje etage i Nordeas impon<strong>er</strong>ende hovedsæde<br />
på Christianshavn. Godt 2.000 medarbejd<strong>er</strong>e har<br />
d<strong>er</strong>es daglige gang h<strong>er</strong>. 75 af dem <strong>er</strong> Natascha tillidsmand<br />
for. Og det har hun været i halvandet år<br />
nu. Det var faktisk lidt af en tilfældighed, at hun<br />
blev det, og så ov<strong>er</strong>hovedet ikke alligevel.<br />
For Natascha har fået fagbevægelsen ind med<br />
mod<strong>er</strong>mælken. Hun <strong>er</strong> vokset op hos sin mor, som<br />
<strong>er</strong> faglig sekretær i HK. Og Fælledparken har været<br />
hendes legeplads hv<strong>er</strong> 1. maj. Det var d<strong>er</strong>for en<br />
selvfølge, at Natascha blev medlem af Finansforbundet,<br />
første dag hun trådte ind i Nordea som bankelev<br />
tilbage i 2006. Hun var hv<strong>er</strong>vet på forhånd.<br />
Det var hun også som tillidsmand. Selvom<br />
jobbet i Erhv<strong>er</strong>vsafdelingen var forholds<strong>vi</strong>st nyt,<br />
sagde hun ja, da hun i 2011 af den afgående tillidsmand<br />
blev opfordret til at stille op. Og det<br />
har hun ikke fortrudt. Selvom det har ov<strong>er</strong>rasket<br />
hende, hvor udfordrende det <strong>er</strong> at være tillidsmand<br />
i et hovedsæde for medlemm<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> fysisk<br />
<strong>er</strong> plac<strong>er</strong>et i andre team og bygning<strong>er</strong>.<br />
”Kommunikationen kan være rigtig svær. Jeg har<br />
måttet indse, at det ikke altid <strong>er</strong> muligt at nå alle<br />
og have en fornemmelse af, hvordan alle har det.<br />
Det kan jeg ikke, når <strong>vi</strong> ikke sidd<strong>er</strong> sammen fysisk.<br />
Det, jeg kan gøre, <strong>er</strong> at gøre mig synlig med blandt<br />
andet mails og lade folk <strong>vi</strong>de, at de altid<br />
kan komme, når det <strong>er</strong> nødvendigt. Og<br />
det synes jeg bestemt også, at de gør”,<br />
sig<strong>er</strong> Natascha Bødk<strong>er</strong> Sørensen.<br />
En buff<strong>er</strong> for kolleg<strong>er</strong>ne<br />
Sidste år blev Natascha fællestillidsmand<br />
for to andre tillidsmænd, og hun<br />
har i dag svært ved at forestille sig ikke<br />
at være tillidsvalgt. Hun værn<strong>er</strong> om<br />
den gode stemning og arbejdsmiljøet<br />
på arbejdspladsen. Det var og <strong>er</strong> stadig<br />
det, som gør, at hun i dag bær<strong>er</strong> tillidsmandskasketten.<br />
”Jeg blev tillidsmand, fordi jeg<br />
synes, at miljøet på arbejdspladsen <strong>er</strong><br />
<strong>vi</strong>gtigt. Jeg synes, det <strong>er</strong> godt, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
nogen, du kan gå hen og øffe til, når<br />
du synes, det hele <strong>er</strong> noget møg. Især<br />
i krisetid<strong>er</strong> som nu, hvor <strong>vi</strong> skal løbe<br />
endnu stærk<strong>er</strong>e. D<strong>er</strong> tør du ikke altid<br />
sige til chefen, når det <strong>er</strong> noget møg.<br />
D<strong>er</strong> kan jeg som tillidsmand være en<br />
buff<strong>er</strong> for kolleg<strong>er</strong>ne. Jeg kan sørge for,<br />
at d<strong>er</strong> ikke <strong>er</strong> nogen, d<strong>er</strong> bliv<strong>er</strong> snydt.<br />
At alle bliv<strong>er</strong> hørt og få bragt de ting,<br />
<strong>vi</strong> helst ikke <strong>vi</strong>l snakke om, på bordet”,<br />
sig<strong>er</strong> Natascha Bødk<strong>er</strong> Sørensen.<br />
Hun tal<strong>er</strong> med sine kolleg<strong>er</strong> i dagligdagen,<br />
når de mødes ved kaffemaskinen,<br />
ell<strong>er</strong> hun lige komm<strong>er</strong> forbi d<strong>er</strong>es<br />
skrivebord og fald<strong>er</strong> i snak. M<strong>er</strong>e gen<strong>er</strong>elle<br />
information<strong>er</strong> giv<strong>er</strong> hun ••<br />
CV<br />
2013 Suppleant i bestyrelsen i<br />
Kreds Nordea<br />
2012 Fællestillidsmand<br />
2012 Ej<strong>er</strong> af webshoppen<br />
”Miss Shoe”<br />
2011 Tillidsmand<br />
2011 Account Manag<strong>er</strong> i<br />
Corporate and Institutional<br />
Banking Nordea<br />
2010 Erhv<strong>er</strong>vsrådgiv<strong>er</strong> und<strong>er</strong><br />
uddannelse (7 måned<strong>er</strong>)<br />
2008-10 Erhv<strong>er</strong>vskundemedarbejd<strong>er</strong><br />
(1 år og 6 måned<strong>er</strong>)<br />
2008 Int<strong>er</strong>national Support<br />
Offic<strong>er</strong> i Saxo Bank<br />
(7 måned<strong>er</strong>)<br />
2006-08 Elev i Nordea<br />
(2 år og 1 måned).
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Portræt<br />
25<br />
”Udfordringen <strong>er</strong> at<br />
ændre folks mind-set<br />
i forhold til alle de<br />
ændring<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> sk<strong>er</strong> i<br />
vores branche og i<br />
banken Nordea. Vi<br />
bliv<strong>er</strong> nødt til at være<br />
positivt indstillet ov<strong>er</strong><br />
for ændring<strong>er</strong>ne. For<br />
de <strong>er</strong> d<strong>er</strong>, og d<strong>er</strong><br />
komm<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e af dem i<br />
fremtiden”, sig<strong>er</strong><br />
Natascha B. Sørensen
26<br />
Portræt<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Nataschas råd til tillidsvalgte<br />
• Vær klar til at sætte tid af, når d<strong>er</strong> <strong>er</strong> brug for dig<br />
• Hav fokus på dine kolleg<strong>er</strong> især i tid<strong>er</strong> med forandring<br />
• Få skabt en god dialog med chefen fra starten,<br />
og tag jævnligt en snak<br />
• Indgå i netværk med andre tillidsvalgte og få sparring<br />
• Tag ja-hatten på og gå forrest, når d<strong>er</strong> <strong>er</strong> ændring<strong>er</strong><br />
på vej.<br />
primært i korte, informative mails, som<br />
ikke forstyrr<strong>er</strong> medlemm<strong>er</strong>ne m<strong>er</strong>e end<br />
højst nødvendigt. Og så <strong>er</strong> hun ikke bange<br />
for at banke på chefens dør og tale kolleg<strong>er</strong>nes<br />
sag. Ofte får ledelsen også en ahaoplevelse,<br />
når Natascha fortæll<strong>er</strong>, h<strong>vi</strong>lke<br />
udfordring<strong>er</strong> de seneste organisationsændring<strong>er</strong><br />
har givet afdelingen. Udfordring<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> som regel ikke når ledelsens<br />
dør, medmindre Natascha bank<strong>er</strong> på.<br />
Og det gør hun g<strong>er</strong>ne, for dialogen <strong>er</strong><br />
<strong>vi</strong>gtig for at vedligeholde arbejdsmiljøet og<br />
tilliden fra kolleg<strong>er</strong>ne og ledelsen. En tillid,<br />
det har taget tid at bygge op. Natascha<br />
har fra starten forsøgt at ”normalis<strong>er</strong>e”<br />
dialogen med ledelsen og tage eventuelle<br />
udfordring<strong>er</strong> i opløbet. For hende <strong>er</strong><br />
det <strong>vi</strong>gtigt, at hun kan banke på døren til<br />
ledelsen, uden at d<strong>er</strong> skal være en press<strong>er</strong>ende<br />
og alvorlig grund til det.<br />
På forkant med fremtiden<br />
Natascha kan godt lide at være på forkant med ud<strong>vi</strong>klingen.<br />
Og det bliv<strong>er</strong> hun helt naturligt i jobbet som tillidsmand.<br />
Hun bær<strong>er</strong> indimellem information, som hun ikke altid kan<br />
dele med kolleg<strong>er</strong>ne. Men så brug<strong>er</strong> hun sine gode tillidsmandskolleg<strong>er</strong><br />
til at sparre med. Tre fællestillidsmandsgrupp<strong>er</strong><br />
med knap 15 tillidsmænd <strong>er</strong> gået sammen for at <strong>er</strong>faringsudveksle<br />
og dele information<strong>er</strong>. Og det <strong>er</strong> en stor hjælp<br />
i en hovedsædefunktion, hvor kolleg<strong>er</strong>ne arbejd<strong>er</strong> sammen<br />
på kryds og tværs og jævnligt rok<strong>er</strong><strong>er</strong> rundt i organisationen.<br />
I løbet af det sidste år har organisationsændring<strong>er</strong> i Nordea<br />
betydet, at Natascha i snit har brugt en dag om ugen på det<br />
faglige arbejde for at deltage i mød<strong>er</strong> med kolleg<strong>er</strong>, ledelsen<br />
og Kreds Nordea. Det betyd<strong>er</strong>, at Nataschas portefølje på 35<br />
store <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vskund<strong>er</strong>, som blandt andet tæll<strong>er</strong> store olie- og<br />
en<strong>er</strong>giselskab<strong>er</strong>, også bliv<strong>er</strong> hjulpet af hendes kolleg<strong>er</strong>.<br />
Tidlig<strong>er</strong>e havde Natascha en makk<strong>er</strong>, h<strong>vi</strong>s kundeportefølje<br />
hun også kendte i dybden og sparrede med. Det <strong>er</strong><br />
ændret. I dag skal hun og hendes kolleg<strong>er</strong> suppl<strong>er</strong>e hinanden<br />
endnu bedre. De skal arbejde i team på 5-6 p<strong>er</strong>son<strong>er</strong><br />
“Jeg synes, det<br />
<strong>er</strong> godt, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
nogen, du kan gå<br />
hen og øffe til, når<br />
du synes, det hele<br />
<strong>er</strong> noget møg. Især<br />
i krisetid<strong>er</strong> som nu,<br />
hvor <strong>vi</strong> skal løbe<br />
endnu stærk<strong>er</strong>e.<br />
D<strong>er</strong> tør du ikke altid<br />
sige til chefen, når<br />
det <strong>er</strong> noget møg”<br />
og kende hinandens kund<strong>er</strong> og omfang på<br />
kryds og tværs. Og det kan godt være en<br />
udfordring, når kund<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> konc<strong>er</strong>n<strong>er</strong>,<br />
som <strong>er</strong> opdelt i utallige datt<strong>er</strong>selskab<strong>er</strong> og<br />
selskabskonstruktion<strong>er</strong>.<br />
”Miss Shoe” og ”mr. Freestyle”<br />
Natascha beskriv<strong>er</strong> sig selv som tryghedsp<strong>er</strong>son,<br />
men på trods af det, og godt hjulpet<br />
af kolleg<strong>er</strong> og kæresten, kan hun også<br />
skrive titl<strong>er</strong>ne suppleant til bestyrelsen i<br />
Kreds Nordea og ej<strong>er</strong> af modewebshoppen<br />
”Miss Shoe” på cv’et. Sko, task<strong>er</strong> og<br />
tøj <strong>er</strong> fritidsbeskæftigelsen. Det fandt<br />
hendes iværksætt<strong>er</strong>kæreste hurtigt ud af,<br />
da de for otte år siden fandt hinanden.<br />
Dengang var det ”miss Shoe”, som mødte<br />
”mr. Freestyle-skiløb<strong>er</strong>”. Stilett<strong>er</strong> og ski<br />
pyntede d<strong>er</strong>es fælles lejlighed. I dag <strong>er</strong><br />
det kun stilett<strong>er</strong>ne, som på opfordring<br />
fra kæresten <strong>er</strong> kommet helt frem i udstillings<strong>vi</strong>nduet<br />
på int<strong>er</strong>nettet.<br />
Skoene <strong>er</strong> skøre og and<strong>er</strong>ledes. Egenskab<strong>er</strong>, som Natascha<br />
godt kan lide at bruge på arbejdet og i tillidsmandsjobbet.<br />
”Kunne <strong>vi</strong> gøre det and<strong>er</strong>ledes?”, <strong>er</strong> et motto, hun forsøg<strong>er</strong> at<br />
bruge i jobbet. Som tillidsmand går hun g<strong>er</strong>ne forrest og har<br />
ja-hatten på, når d<strong>er</strong> komm<strong>er</strong> endnu en organisationsændring.<br />
”Udfordringen <strong>er</strong> at ændre folks mind-set i forhold til alle<br />
de ændring<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> sk<strong>er</strong> i vores branche og i banken Nordea.<br />
Vi bliv<strong>er</strong> nødt til at være positivt indstillet ov<strong>er</strong> for ændring<strong>er</strong>ne.<br />
For de <strong>er</strong> d<strong>er</strong>, og d<strong>er</strong> komm<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e af dem i fremtiden.<br />
Det bliv<strong>er</strong> spændende at se, om banken <strong>er</strong> den samme om<br />
fem år som i dag. Det tror jeg ikke. Jeg tror, <strong>vi</strong> bliv<strong>er</strong> meget<br />
færre om fem år. Udfordringen <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for at få folk til at<br />
tænke ov<strong>er</strong>, hvad <strong>vi</strong>l jeg, hvad kan jeg, og kan jeg bruge det i<br />
andre job. Det <strong>er</strong> sjov<strong>er</strong>e at være på forkant med fremtiden”.<br />
Natascha <strong>er</strong> selv be<strong>vi</strong>dst om ikke at lægge alle sine æg i én<br />
kurv. D<strong>er</strong>for ud<strong>vi</strong>d<strong>er</strong> hun også g<strong>er</strong>ne antallet af titl<strong>er</strong> på sit<br />
cv. Og hun <strong>er</strong> ikke bange for at gå nye og m<strong>er</strong>e alt<strong>er</strong>native<br />
veje, d<strong>er</strong> rækk<strong>er</strong> ud ov<strong>er</strong> den finansielle sektor. ”Miss Shoe”<br />
<strong>er</strong> en af dem. •
Det kan koste dig dyrt<br />
at følge flokken!<br />
I disse tid<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>er</strong> mange, d<strong>er</strong> tror, at invest<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> i statsobligation<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> det samme som at smide penge ud af <strong>vi</strong>nduet.<br />
Men sådan behøv<strong>er</strong> det ikke at være. Obligationsfonden SKAGEN Tellus<br />
består af nøje udvalgte og und<strong>er</strong>vurd<strong>er</strong>ede statsobligation<strong>er</strong> fra hele v<strong>er</strong>den.<br />
Det har <strong>vi</strong>st sig at være en strategi, d<strong>er</strong> <strong>vi</strong>rk<strong>er</strong>!<br />
SKAGEN Tellus har siden starten i 2006 lev<strong>er</strong>et et gennemsnitligt årligt<br />
afkast på 6,02 % eft<strong>er</strong> omkostning<strong>er</strong> (pr. 22/7-2013). Det <strong>er</strong> lige und<strong>er</strong><br />
2% bedre end ref<strong>er</strong>enceindekset – hv<strong>er</strong>t år.<br />
Lammehoved på et fad, 1880.<br />
Af Viggo Johansen, en af Skagenmal<strong>er</strong>ne. Billedet tilhør<strong>er</strong> Skagens Museum.<br />
I SKAGEN går <strong>vi</strong> mod strømmen, og led<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> und<strong>er</strong>vurd<strong>er</strong>ede invest<strong>er</strong>ing<strong>er</strong><br />
ov<strong>er</strong> hele v<strong>er</strong>den – både når det gæld<strong>er</strong> akti<strong>er</strong>, obligation<strong>er</strong> og ejendomme.<br />
Få et indblik i, hvordan <strong>vi</strong> find<strong>er</strong> invest<strong>er</strong>ingsmulighed<strong>er</strong>, hvor andre ikke led<strong>er</strong>,<br />
blot ved at bruge vores sunde fornuft på skagenfondende.dk<br />
Kunsten at anvende sund fornuft<br />
Historiske afkast <strong>er</strong> ingen garanti for fremtidige afkast, som <strong>vi</strong>l afhænge af bl.a. markedsud<strong>vi</strong>klingen, forvalt<strong>er</strong>ens dygtighed og fondens risiko.<br />
Afkast kan blive negativt som følge af kurstab.
28<br />
bankrøv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Rekordlavt<br />
antal røv<strong>er</strong>i<strong>er</strong><br />
I årets første seks måned<strong>er</strong> blev d<strong>er</strong> kun begået 15 bankrøv<strong>er</strong>i<strong>er</strong>,<br />
13 i første kvartal og rekordlave to i andet kvartal. Det <strong>er</strong> markant<br />
und<strong>er</strong> samme p<strong>er</strong>iode i 2012 og 2011, hvor d<strong>er</strong> blev begået<br />
henholds<strong>vi</strong>s 41 og 67 bankrøv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> i årets første seks måned<strong>er</strong>.<br />
”Det <strong>er</strong> en meget positiv ud<strong>vi</strong>kling, som <strong>vi</strong> håb<strong>er</strong> fortsætt<strong>er</strong>”, sig<strong>er</strong><br />
Finansforbundets næstformand, Solveig Ørteby<br />
Af Sabina Furbo<br />
2013 har indtil <strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e <strong>vi</strong>st sig at være et særdeles dårligt år<br />
for bankrøv<strong>er</strong>e. I årets første halve år har Finansrådet blot<br />
registr<strong>er</strong>et 15 røv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> mod 41 i samme p<strong>er</strong>iode i 2012 og<br />
67 i de første to kvartal<strong>er</strong> af 2011. Og kigg<strong>er</strong> man på andet<br />
kvartal alene, <strong>er</strong> d<strong>er</strong> kun begået rekordlave to bankrøv<strong>er</strong>i<strong>er</strong>.<br />
Ud<strong>vi</strong>klingen vækk<strong>er</strong> glæde i Finansforbundet.<br />
”Det <strong>er</strong> en meget positiv ud<strong>vi</strong>kling, og målet om at<br />
få antallet af bankrøv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> ned på nul <strong>er</strong> tætt<strong>er</strong>e på end<br />
nogensinde. Det <strong>er</strong> frygteligt som bankansat at være udsat<br />
for røv<strong>er</strong>i. Mange <strong>er</strong> alvorligt mærket af det i lang tid eft<strong>er</strong>,<br />
og nogle bliv<strong>er</strong> psykisk invalid<strong>er</strong>et for resten af livet, så <strong>vi</strong><br />
må blot håbe, at tendensen fortsætt<strong>er</strong> resten af året”, sig<strong>er</strong><br />
Finansforbundets næstformand, Solveig Ørteby.<br />
Kontantløse filial<strong>er</strong><br />
I de sen<strong>er</strong>e år har d<strong>er</strong> fra pengeinstitutt<strong>er</strong>nes side været massiv<br />
fokus på at begrænse adgangen til kontant<strong>er</strong> og øge bygning<strong>er</strong>nes<br />
sikringssystem<strong>er</strong> såsom tidsforsinkelseslåse til<br />
bankboksen og forbedring af ov<strong>er</strong>vågningssystem<strong>er</strong>. Ikke<br />
mindst har etabl<strong>er</strong>ingen af kontantløse filial<strong>er</strong> gjort livet<br />
besværligt for bankrøv<strong>er</strong>ne.<br />
Nordea har i årets første to kvartal<strong>er</strong> kun oplevet to<br />
bankrøv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> i modsætning til 11 i samme p<strong>er</strong>iode sidste år.<br />
Ifølge sikringskonsulent Jannie Schou fra Nordea Sikring<br />
kan indførelsen af såkaldte CashIn/Out-maskin<strong>er</strong>, hvor<br />
p<strong>er</strong>sonalet helt bliv<strong>er</strong> afskåret fra adgangen til pengene og<br />
d<strong>er</strong>med muligheden for at udlev<strong>er</strong>e dem til røv<strong>er</strong>ne, være en<br />
af årsag<strong>er</strong>ne til det rekordlave tal. Nordea <strong>er</strong> det pengeinstitut<br />
i Danmark, d<strong>er</strong> for tiden har flest CashIn/Out-maskin<strong>er</strong><br />
etabl<strong>er</strong>et – ud af de 113 filial<strong>er</strong> med kasse, banken har, <strong>er</strong><br />
cirka 100 udstyret med en CashIn/Out-maskine.<br />
”Når røv<strong>er</strong>ne find<strong>er</strong> ud af, at d<strong>er</strong> ikke <strong>er</strong> noget at komme<br />
eft<strong>er</strong>, så <strong>er</strong> det mindre attraktivt at røve en bank.<br />
D<strong>er</strong>med ikke sagt, at det helt afhold<strong>er</strong> dem, for<br />
mange <strong>er</strong> ikke klog<strong>er</strong>e, end at når d<strong>er</strong> står bank<br />
uden på skiltet, så <strong>er</strong> det lig med penge”, fortæll<strong>er</strong><br />
Jannie Schou.<br />
Fremmet samarbejde med politiet<br />
Danske Bank offentliggør ikke egne røv<strong>er</strong>ital, men<br />
hen<strong>vi</strong>s<strong>er</strong> til sektortallene. Men også h<strong>er</strong> har de<br />
mærket den faldende int<strong>er</strong>esse fra bankrøv<strong>er</strong>ne.<br />
Ifølge und<strong>er</strong>direktør i Int<strong>er</strong>nal S<strong>er</strong><strong>vi</strong>ces i Danske<br />
Bank, John Olsen, <strong>er</strong> et fremmet samarbejde med<br />
politiet i forbindelse med opklaring af bankrøv<strong>er</strong>i<strong>er</strong><br />
en væsentlig årsag til, at antallet af røv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
faldet så markant.<br />
”Sektorens vedvarende store fokus på hele<br />
tiden at optim<strong>er</strong>e sikringsforanstaltning<strong>er</strong>ne,<br />
ikke mindst inden for øget <strong>vi</strong>deoov<strong>er</strong>vågning, har<br />
betydet, at politiet opklar<strong>er</strong> mange fl<strong>er</strong>e røv<strong>er</strong>i<strong>er</strong>,<br />
find<strong>er</strong> pengene og forbryd<strong>er</strong>ne. Og de gør det<br />
ikke mindst langt hurtig<strong>er</strong>e end tidlig<strong>er</strong>e”, sig<strong>er</strong><br />
John Olsen.
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
bankrøv<strong>er</strong>i<strong>er</strong><br />
29<br />
Vidste du,<br />
at det <strong>er</strong> meget forskelligt, hvordan mennesk<strong>er</strong> reag<strong>er</strong><strong>er</strong> på<br />
en traumatisk oplevelse såsom et bankrøv<strong>er</strong>i, og det <strong>er</strong> ikke<br />
altid til at se, om en p<strong>er</strong>son <strong>er</strong> på<strong>vi</strong>rket af situationen? Eksempel<strong>vi</strong>s<br />
behøv<strong>er</strong> man ikke at græde for at være meget b<strong>er</strong>ørt af<br />
episoden, og det <strong>er</strong> forskelligt, hvor lang tid det tag<strong>er</strong> at komme<br />
ov<strong>er</strong> et kriseforløb. Det <strong>vi</strong>l sige, at d<strong>er</strong> ikke <strong>er</strong> noget ”rigtigt” ell<strong>er</strong><br />
”fork<strong>er</strong>t” forløb, men inden for krisepsykologien beskriv<strong>er</strong> man<br />
indimellem kris<strong>er</strong> som fire fas<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> hv<strong>er</strong> især rumm<strong>er</strong> nogle<br />
bestemte reaktion<strong>er</strong> og handlingsmønstre:<br />
Chokfasen<br />
Reaktionsfasen<br />
Bearbejdningsfasen<br />
Nyorient<strong>er</strong>ingsfasen<br />
Læs m<strong>er</strong>e om krisens fire fas<strong>er</strong> og få andre nyttige råd og vejledning<br />
i forbindelse med røv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> på www.finansforbundet.dk<br />
und<strong>er</strong> ’”bliv klog<strong>er</strong>e på” røv<strong>er</strong>i<strong>er</strong>.<br />
En anden mulig årsag til de rekordlave tal skal<br />
findes i, at pengeinstitutt<strong>er</strong>ne igennem de sen<strong>er</strong>e<br />
år har lukket mange filial<strong>er</strong>. Udvalget <strong>er</strong> mindre,<br />
og samtidig <strong>er</strong> antallet af kund<strong>er</strong>, som har d<strong>er</strong>es<br />
gang i de filial<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> tilbage, blevet øget. En<br />
næsten mennesketom filial <strong>er</strong> alt andet lige nemm<strong>er</strong>e<br />
at røve.<br />
”At pengeinstitutt<strong>er</strong>ne lukk<strong>er</strong> filial<strong>er</strong>, <strong>er</strong> ikke<br />
nødvendig<strong>vi</strong>st positivt, når det medfør<strong>er</strong> afskedigels<strong>er</strong>,<br />
men det <strong>er</strong> positivt, at vores medlemm<strong>er</strong><br />
ikke i så høj grad skal frygte at blive udsat for et<br />
røv<strong>er</strong>i. Det <strong>er</strong> mit indtryk, at <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>ne brug<strong>er</strong><br />
rigtig mange ressourc<strong>er</strong> på at forebygge røv<strong>er</strong>i<strong>er</strong>,<br />
og sædvanlig<strong>vi</strong>s <strong>er</strong> d<strong>er</strong> stor enighed mellem<br />
<strong>vi</strong>rksomhed og medarbejd<strong>er</strong>e om, at sikring mod<br />
røv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> har højeste prioritet”, sig<strong>er</strong> næstformand<br />
i Finansforbundet Solveig Ørteby. •<br />
Fakta:<br />
Antal bankrøv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> siden 2003<br />
År Antal<br />
bankrøv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> i alt<br />
2013 15*<br />
2012 71<br />
2011 116<br />
2010 135<br />
2009 93<br />
2008 109<br />
2007 71<br />
2006 69<br />
2005 98<br />
2004 121<br />
2003 182<br />
*Eft<strong>er</strong> 1. og 2. kvartal.<br />
Kilde: Finansrådet
30<br />
Arbejdspladsen<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Bevægelse bonn<strong>er</strong> ud på bundlinjen<br />
Lån & Spar Bank har sat motion, kost og rygestop på medarbejd<strong>er</strong>nes dagsorden.<br />
For sunde ansatte <strong>er</strong> godt for forretningen. Og medarbejd<strong>er</strong>ne selv jubl<strong>er</strong><br />
Af Carsten T<strong>er</strong>p, freelancejournalist<br />
Foto: Ricky Molloy<br />
Lægg<strong>er</strong> man sin vej forbi Lån & Spar Bank i Reventlowsgade<br />
i København klokken 11 om formiddagen og snig<strong>er</strong> sig op<br />
på tredje etage, <strong>vi</strong>l man møde et syn, d<strong>er</strong> næppe stemm<strong>er</strong><br />
helt ov<strong>er</strong>ens med forventning<strong>er</strong>ne om, hvad man foretag<strong>er</strong><br />
sig i en bank.<br />
For godt nok bliv<strong>er</strong> d<strong>er</strong> eksped<strong>er</strong>et boliglån, men samtidig<br />
<strong>er</strong> en flok ansatte i færd med at strække en bunke træningselastikk<strong>er</strong><br />
til det yd<strong>er</strong>ste.<br />
Det <strong>er</strong> ikke, fordi banken har taget konkurrencen op<br />
med landets fitnesscentre. D<strong>er</strong>imod <strong>er</strong> det et udslag af<br />
en ny strategi, d<strong>er</strong> blev vedtaget i 2009. Målet var at løfte
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Arbejdspladsen<br />
31<br />
Sådan var bankens mål<br />
Da Lån & Spar Bank i 2009 lanc<strong>er</strong>ede sin nye strategi, var d<strong>er</strong> tre hovedmål:<br />
• Lån & Spars basisindtjening skulle øges til 100 million<strong>er</strong> kron<strong>er</strong> om året.<br />
• Lån & Spar skulle ligge i toptre ov<strong>er</strong> bank<strong>er</strong>, målt på kundetilfredshed.<br />
• Lån & Spar skulle være blandt de øv<strong>er</strong>ste 25 <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong> i det årlige<br />
indeks ov<strong>er</strong> medarbejd<strong>er</strong>tilfredshed “Great Place to Work”.<br />
Målene skulle være indfriet i 2013.<br />
basisindtjeningen fra de daværende 40 million<strong>er</strong> kron<strong>er</strong> til<br />
100 million<strong>er</strong>. Og det skulle vel at mærke ske uden at drive<br />
medarbejd<strong>er</strong>ne fra koncept<strong>er</strong>ne i stress og pres. Tværtimod,<br />
fortæll<strong>er</strong> und<strong>er</strong>direktør Keld Thornæs.<br />
“Vi satte et mål om at øge vores indtjening, kundetilfredsheden<br />
og medarbejd<strong>er</strong>nes tilfredshed med arbejdspladsen”,<br />
sig<strong>er</strong> Keld Thornæs.<br />
“Vi var jo godt klar ov<strong>er</strong>, at medarbejd<strong>er</strong>ne skulle op i et<br />
andet gear. D<strong>er</strong>for ud<strong>vi</strong>klede <strong>vi</strong> et koncept, d<strong>er</strong> skulle gøre<br />
dem m<strong>er</strong>e robuste – både fysisk og mentalt”.<br />
Ind i intimsfæren<br />
Med “Bank i Bevægelse” har Lån & Spar taget et større skridt<br />
ind i de ansattes privatsfære, end arbejdsgiv<strong>er</strong>e normalt gør.<br />
Eft<strong>er</strong> et indledende helbredstjek, hvor d<strong>er</strong> blandt andet<br />
bliv<strong>er</strong> målt BMI og kondital, tilbyd<strong>er</strong> banken de ansatte rådgivning<br />
om kost og motion,<br />
sundhed og søvn og hjælp til<br />
at k<strong>vi</strong>tte cigarett<strong>er</strong>ne.<br />
“Vi går tætt<strong>er</strong>e på, end<br />
man normalt gør. Men <strong>vi</strong><br />
gør det for at hjælpe. Og<br />
de ansatte har til hv<strong>er</strong> en<br />
tid lov til at sige fra”, sig<strong>er</strong><br />
Keld Thornæs.<br />
“Mit job <strong>er</strong> at sørge for<br />
det bedst mulige afkast<br />
til aktionær<strong>er</strong>ne. Og i<br />
en <strong>vi</strong>dens<strong>vi</strong>rksomhed<br />
<strong>er</strong> medarbejd<strong>er</strong>ne den<br />
største ressource. D<strong>er</strong>for<br />
skal de være i den bedst<br />
mulige tilstand. Jeg ved<br />
godt, det lyd<strong>er</strong> lidt kynisk<br />
at udtrykke det på den<br />
måde. Men så længe man Anni Nielsen<br />
som medarbejd<strong>er</strong> kan sige<br />
fra, kan jeg ikke se nogen<br />
problem<strong>er</strong> i det”, sig<strong>er</strong><br />
Keld Thornæs.<br />
Vægttab i trygge ramm<strong>er</strong><br />
Og den opfattelse del<strong>er</strong><br />
den 47-årige fuldmægtig<br />
Helle Britze.<br />
Hun <strong>er</strong> udlært i Lån &<br />
Spar og har været i banken<br />
i 27 år. Hun <strong>er</strong> en af de fire<br />
medarbejd<strong>er</strong>valgte bestyrelsesmedlemm<strong>er</strong>,<br />
og hun<br />
valgte at kaste sjæl og ikke Helle Britze<br />
mindst krop ind i sundhedsprojektet<br />
fra begyndelsen.<br />
På daværende tidspunkt<br />
vejede Helle Britze 120<br />
kilo. For hende var et<br />
slankehold i bankens regi<br />
en kærkommen anledning til at få banket vægten ned. Så<br />
ov<strong>er</strong> to måned<strong>er</strong> mødtes hun hv<strong>er</strong> tirsdag med 13 kolleg<strong>er</strong><br />
til vejning og rådgivning. Og da kurset var omme eft<strong>er</strong> to<br />
måned<strong>er</strong>, havde hun tabt 13 kilo. Det men<strong>er</strong> hun ikke,<br />
hun havde kunnet klare på egen hånd.<br />
“Jeg har det bedst med, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> en, d<strong>er</strong> s<strong>vi</strong>ng<strong>er</strong> pisken<br />
ov<strong>er</strong> mig”, sig<strong>er</strong> Helle Britze: “Man ved jo godt, at man skal<br />
lægge sin kost om. Men for mig <strong>vi</strong>rkede det, at d<strong>er</strong> var en,<br />
d<strong>er</strong> skruede det sammen for mig”.<br />
Hun tilføj<strong>er</strong>, at det også var en hjælp for hende, at hun<br />
gik til vejning sammen med kolleg<strong>er</strong>, som hun kend<strong>er</strong> og<br />
føl<strong>er</strong> sig tryg ved.<br />
“Det <strong>er</strong> jo dejligt, at man kan støtte hinanden. Det <strong>er</strong><br />
måske ikke så let at krænge sig ud i selskab med nogle helt<br />
fremmede”, sig<strong>er</strong> Helle Britze:<br />
••
32<br />
Arbejdspladsen<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Sådan <strong>er</strong> det gået<br />
• Lån & Spar har haft stigende basisindtjening. I 2012 tjente<br />
banken 104,1 million<strong>er</strong> kron<strong>er</strong>.<br />
• Lån & Spar ligg<strong>er</strong> i 2012 på en delt andenplads med Sydbank<br />
i en årlig und<strong>er</strong>søgelse af kundetilfredshed.<br />
• Lån & Spar ligg<strong>er</strong> i 2012 numm<strong>er</strong> 20 i indekset<br />
“Great Place to Work”.<br />
H<strong>er</strong>til komm<strong>er</strong>, at antallet af medarbejd<strong>er</strong>e med for højt BMI,<br />
kondital und<strong>er</strong> middel ell<strong>er</strong> for meget kolest<strong>er</strong>ol i blodet <strong>er</strong><br />
faldende. Medarbejd<strong>er</strong>ne spis<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>ordnet m<strong>er</strong>e grønt, færre<br />
søde sag<strong>er</strong>, får m<strong>er</strong>e motion og søvn nok. Og færre ryg<strong>er</strong>.<br />
Ifølge Keld Thornæs har det medført, at sygefraværet <strong>er</strong> faldet<br />
fra otte til fire dage om året.<br />
“Og d<strong>er</strong> gik jo også konkurrence i den om, hvem<br />
d<strong>er</strong> kunne tabe mest. Så satte <strong>vi</strong> et pulsur, en løbe-Tshirt<br />
ell<strong>er</strong> grøntsag<strong>er</strong> fra Aarstid<strong>er</strong>ne på spil”.<br />
De ansatte <strong>er</strong> med på råd<br />
Bankens sunde linje nyd<strong>er</strong> stor opbakning blandt<br />
medarbejd<strong>er</strong>ne, fortæll<strong>er</strong> fællestillidsrepræsentant<br />
Anni Nielsen. Det skyldes ikke mindst, at de<br />
ansatte har været inddraget fra starten.<br />
“Vi har haft en utrolig god dialog med<br />
ledelsen”, sig<strong>er</strong> Anni Nielsen.<br />
En politik, d<strong>er</strong> betyd<strong>er</strong> nul rygning i arbejdstiden,<br />
gav murren i krogene <strong>vi</strong>sse sted<strong>er</strong>.<br />
“Men de ryg<strong>er</strong>e, som ikke har lyst til at stoppe,<br />
kan ryge i paus<strong>er</strong>ne – så længe det ikke sk<strong>er</strong> på<br />
bankens område. Og det <strong>er</strong> d<strong>er</strong> ingen, d<strong>er</strong> s<strong>er</strong><br />
skævt til”, sig<strong>er</strong> Anni Nielsen.<br />
Hun af<strong>vi</strong>s<strong>er</strong>, at de ansatte føl<strong>er</strong> sig presset til at<br />
dyrke motion og tabe sig.<br />
“Ledelsen har meldt ud, at det <strong>er</strong> et tilbud til<br />
de ansatte. Og sådan <strong>er</strong> det også blevet modtaget.<br />
Det <strong>er</strong> jo så også min opgave at holde det sådan, at det ikke<br />
bliv<strong>er</strong> et pres. For d<strong>er</strong> <strong>er</strong> rigeligt andet, d<strong>er</strong> press<strong>er</strong> medarbejd<strong>er</strong>ne”,<br />
sig<strong>er</strong> Anni Nielsen.<br />
Alle kan sige nej<br />
I direktionen point<strong>er</strong><strong>er</strong> Keld Thornæs, at målet <strong>er</strong> at få 90<br />
procent af medarbejd<strong>er</strong>ne med på vognen. Og det <strong>vi</strong>l lægge<br />
et indirekte pres på de ansatte. Men det <strong>er</strong> alfa og omega, at<br />
den enkelte medarbejd<strong>er</strong> kan sige nej til at deltage.<br />
“D<strong>er</strong> <strong>er</strong> no hard feelings i forhold til de, d<strong>er</strong> ikke ønsk<strong>er</strong><br />
at tage imod vores tilbud. Det <strong>er</strong> et tilbud, og det har ingen<br />
indflydelse på ens ansættelse i banken”, sig<strong>er</strong> Keld Thornæs.<br />
På samme måde <strong>vi</strong>l ov<strong>er</strong>vægt ikke stå i vejen for en ansættelse<br />
i Lån & Spar Bank, und<strong>er</strong>streg<strong>er</strong> han. For selv om han<br />
<strong>er</strong> parat til at træde ind i privatsfæren for at gavne både<br />
medarbejd<strong>er</strong>ne og banken, <strong>er</strong> d<strong>er</strong> en grænse, men<strong>er</strong> han.<br />
“Vi skal ikke screene for, om folk <strong>er</strong> syge, før de bliv<strong>er</strong><br />
ansat. Og <strong>vi</strong> skal ikke have en politik med, at <strong>vi</strong> ikke <strong>vi</strong>l have<br />
folk med et BMI ov<strong>er</strong> 25. Den slags spill<strong>er</strong> slet ikke i min<br />
v<strong>er</strong>den”, sig<strong>er</strong> Keld Thornæs.<br />
Helle Britze <strong>er</strong> klar igen<br />
For Helle Britze blev slankekurset starten på en ny tilværelse.<br />
Kiloene fortsatte med at rasle af, og et halvt år eft<strong>er</strong> kurset<br />
havde hun tabt 31 kilo. Men så gik det galt.<br />
Eft<strong>er</strong> 12 års pause genoptog den tidlig<strong>er</strong>e håndboldpige<br />
sin yndlingssport, men det kunne knæene ikke holde til.<br />
Først røg det venstre – i to omgange – så det højre.<br />
Nu <strong>er</strong> hun op<strong>er</strong><strong>er</strong>et i begge knæ – og har taget 20 kilo på.<br />
Den nedtur har ikke afskrækket hende.<br />
“Jeg <strong>vi</strong>l g<strong>er</strong>ne tabe de kilo. Så h<strong>vi</strong>s d<strong>er</strong> komm<strong>er</strong> et nyt<br />
slankehold, <strong>er</strong> jeg klar igen”, sig<strong>er</strong> Helle Britze. •
BeHOlD kOnTAnT<strong>er</strong>ne – Og kunD<strong>er</strong>ne<br />
med en sikk<strong>er</strong> Cash-in Cash-out løsning fra CTcoin<br />
Tyvenes mar<strong>er</strong>idt<br />
Med den multifunktionelle Cash-in Cash-out<br />
maskine CTS CM18 <strong>er</strong> pengesedl<strong>er</strong>ne altid<br />
depon<strong>er</strong>et i en CEN3-godkendt boks, hvor<br />
de kan ov<strong>er</strong>natte. Maskinen har tidslås og<br />
recirkul<strong>er</strong><strong>er</strong> pengene, så beholdningen kan<br />
minim<strong>er</strong>es.<br />
Sikring mod falske sedl<strong>er</strong> und<strong>er</strong> tælling.<br />
Maskinen skab<strong>er</strong> tryghed hos p<strong>er</strong>sonale<br />
og kund<strong>er</strong>.<br />
Multifunktionel maskine<br />
Arbejdet bliv<strong>er</strong> lett<strong>er</strong>e. Den multifunktionelle<br />
maskine håndt<strong>er</strong><strong>er</strong> ind- og udbetaling<strong>er</strong>,<br />
optælling, mange forskellige seddeltyp<strong>er</strong> og<br />
valid<strong>er</strong>ing. Maskinen optæll<strong>er</strong> og bogfør<strong>er</strong><br />
døgnboksen og gør endda selv kassen op<br />
om aftenen.<br />
Maskinen <strong>er</strong> tidsbesparende og kundekontakten<br />
kan bevares und<strong>er</strong> tællingen.<br />
Stor driftssikk<strong>er</strong>hed<br />
CTS CM18 <strong>er</strong> fleksibel og driftsikk<strong>er</strong>.<br />
Med maskin<strong>er</strong> fra CTcoin får du en høj grad<br />
af s<strong>er</strong><strong>vi</strong>ce og <strong>er</strong>faring, som også <strong>er</strong> med til<br />
at give dine medarbejd<strong>er</strong>e stor driftssikk<strong>er</strong>hed<br />
i det daglige arbejde.<br />
CTcoin <strong>er</strong> en dansk <strong>vi</strong>rksomhed, d<strong>er</strong> siden<br />
70’<strong>er</strong>ne har lev<strong>er</strong>et maskin<strong>er</strong> til optælling af<br />
kontant<strong>er</strong> i m<strong>er</strong>e end 50 lande.<br />
De ByD<strong>er</strong> OgSå kunD<strong>er</strong> MeD kOnTAnT<strong>er</strong> VelkOMMen:<br />
Hos Middelfart sparekasse har <strong>vi</strong><br />
invest<strong>er</strong>et i Cash-in Cash-out<br />
maskin<strong>er</strong> til alle vores afdeling<strong>er</strong><br />
primært på grund af sikk<strong>er</strong>heden.<br />
B<strong>er</strong>it Kristiansen,<br />
Administrationschef<br />
Med CTS CM18 i alle vores<br />
afdeling<strong>er</strong> har <strong>vi</strong> fået langt mindre<br />
pengehåndt<strong>er</strong>ing. Sedl<strong>er</strong> <strong>er</strong> straks<br />
på plads bl.a. i forbindelse med<br />
døgnboks optælling.<br />
John Flemming Hansen, IT-chef<br />
Invest<strong>er</strong>ingen i CTcoins Cash-in<br />
Cash-out maskine til alle vores<br />
afdeling<strong>er</strong> har givet optimal<br />
effekti<strong>vi</strong>tet i kassefunktionen.<br />
Morten Vest<strong>er</strong>gaard,<br />
Und<strong>er</strong>direktør<br />
grATIS DeMO: kontakt os på tlf. 63 12 75 40 ell<strong>er</strong> ctcoindanmark@ctcoin.com<br />
CTcoin Danmark A/S I Holkebj<strong>er</strong>gvej 138 I 5250 Odense SV I 63 12 75 40 I ctcoindanmark@ctcoin.com
34<br />
forretningsstrategi<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Hvor<br />
lokal<br />
skal<br />
man<br />
være?
Fl<strong>er</strong>e lokale bank<strong>er</strong> krakkede und<strong>er</strong> finanskrisen, fordi de<br />
aggressivt forsøgte at ekspand<strong>er</strong>e uden for d<strong>er</strong>es nærområde.<br />
D<strong>er</strong>for anbefal<strong>er</strong> Finanstilsynet, at lokale bank<strong>er</strong> hold<strong>er</strong> d<strong>er</strong>es<br />
forretning inden for det område, d<strong>er</strong> kan ses fra kirketårnet.<br />
Magasinet Finans’ opgørelse <strong>vi</strong>s<strong>er</strong> dog, at fl<strong>er</strong>e lokale bank<strong>er</strong><br />
alligevel ekspand<strong>er</strong><strong>er</strong> med filial<strong>er</strong> i København og Århus<br />
Af Mille Morsing<br />
foto: polfoto<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
forretningsstrategi<br />
35<br />
Det vakte en del røre, da Finanstilsynets direktør, Ulrik<br />
Nødgaard, sidste år udtalte, at lokalbank<strong>er</strong>ne skal holde sig<br />
til kirketårnsprincippet og kun lave forretning<strong>er</strong>, som kan ses<br />
fra toppen af byens kirketårn, h<strong>vi</strong>s de <strong>vi</strong>l undgå indblanding<br />
fra Finanstilsynet. Udtalelsen kom i kølvandet på en finanskrise,<br />
d<strong>er</strong> i høj grad har været præget af lokalbank<strong>er</strong>, som<br />
krakkede på stribe. Storstilet salg af garantbe<strong>vi</strong>s<strong>er</strong> og akti<strong>er</strong><br />
og risikofyldte udlån til ejendomsspekulant<strong>er</strong> i geografiske<br />
områd<strong>er</strong> langt fra kirketårnet<br />
fik bank<strong>er</strong> som Roskilde<br />
Bank, EBH Bank, Løkken<br />
Sparekasse og Fionia Bank<br />
til at bukke und<strong>er</strong>. Netop<br />
d<strong>er</strong>for kom Ulrik Nødgaard<br />
også med sin formaning til<br />
lokalbank<strong>er</strong>ne.<br />
Men på trods af alvorsordene<br />
vælg<strong>er</strong> nogle lokalbank<strong>er</strong><br />
fortsat at ud<strong>vi</strong>de<br />
d<strong>er</strong>es markedsområde. En<br />
opgørelse, som Magasinet<br />
Finans har foretaget blandt<br />
37 lokale pengeinstitutt<strong>er</strong>,<br />
<strong>vi</strong>s<strong>er</strong>, at ti bank<strong>er</strong> har plac<strong>er</strong>et<br />
”Vi <strong>er</strong> nødt til at ekspand<strong>er</strong>e<br />
for at ov<strong>er</strong>leve. H<strong>vi</strong>s sparekassen<br />
ikke havde bevæget<br />
sig ov<strong>er</strong> til Trekantområdet<br />
for tyve år siden, så havde<br />
Middelfart Sparekasse været<br />
en meget lokal sparekasse<br />
i dag. H<strong>vi</strong>s den ov<strong>er</strong>hovedet<br />
havde eksist<strong>er</strong>et”<br />
Martin Nørholm Balts<strong>er</strong>,<br />
direktør i Middelfart Sparekasse<br />
sig uden for sigte af d<strong>er</strong>es eget kirketårn, mens 27 stadig hold<strong>er</strong><br />
sig til lokalområdet.<br />
Spørgsmålet <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for, om det <strong>er</strong> bedst for lokalbank<strong>er</strong>ne<br />
at passe d<strong>er</strong>es eget kirketårn for at undgå en<br />
gentagelse af finanskrisen.<br />
Grib<strong>er</strong> opturen<br />
Middelfart Sparekasse <strong>er</strong> en af de ti bank<strong>er</strong>, som ekspand<strong>er</strong><strong>er</strong>.<br />
For to år siden etabl<strong>er</strong>ede sparekassen sig i Horsens og<br />
Odense, og filial<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> all<strong>er</strong>ede ov<strong>er</strong>skudsgivende. I august<br />
måned åbnede sparekassen d<strong>er</strong>for filial<strong>er</strong> i Esbj<strong>er</strong>g og Århus<br />
som led i d<strong>er</strong>es vækststrategi. Direktør Martin Nørholm Balts<strong>er</strong><br />
tror på, at finanskrisen <strong>er</strong> ved at komme til vejs ende, og<br />
det d<strong>er</strong>for <strong>er</strong> det helt rigtige tidspunkt at ekspand<strong>er</strong>e.<br />
”I et konjunkturforløb <strong>er</strong> det m<strong>er</strong>e int<strong>er</strong>essant at etabl<strong>er</strong>e sig<br />
ved bunden på vej op, end det <strong>er</strong> på toppen og på vej nedad.<br />
D<strong>er</strong>for står <strong>vi</strong> det rigtige sted på banen til at gribe opturen”.<br />
Det betyd<strong>er</strong> dog ikke,<br />
at Middelfart Sparekasse<br />
skal plastre hele landkortet<br />
til med filial<strong>er</strong>. I stedet<br />
for kirketårnsprincippet<br />
arbejd<strong>er</strong> sparekassen med<br />
timeglasprincippet, som<br />
betyd<strong>er</strong>, at alle afdeling<strong>er</strong><br />
skal ligge inden for en<br />
times kørsel fra Middelfart.<br />
Nordjyske Bank, Sparekassen<br />
Kronjylland og Sparekassen<br />
Vendsyssel <strong>er</strong> også nogle<br />
af de bank<strong>er</strong>, som har valgt<br />
at søge ud ov<strong>er</strong> kommunegrænsen<br />
og plac<strong>er</strong>e sig i for eksempel Århus ell<strong>er</strong> København,<br />
men især Ringkjøbing Landbobank <strong>er</strong> kendt for sin aggressive<br />
ekspansionsstrategi. Banken ligg<strong>er</strong> halvt ude i Vest<strong>er</strong>havet og<br />
har d<strong>er</strong>for ikke kunnet læne sig op ad en storby med vækst,<br />
og med halvdelen af nærområdets bebo<strong>er</strong>e som kund<strong>er</strong> var<br />
det ikke muligt at vokse sig større i baghaven. D<strong>er</strong>for valgte<br />
Landbobanken for 15 år siden at ud<strong>vi</strong>de forretningen til et<br />
større område. Men en ekspansion betyd<strong>er</strong> hell<strong>er</strong> ikke h<strong>er</strong>, at<br />
d<strong>er</strong> nødvendig<strong>vi</strong>s skal åbnes en filial i hv<strong>er</strong> by.<br />
”I starten af 00’<strong>er</strong>ne blev d<strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt etabl<strong>er</strong>et mange<br />
filial<strong>er</strong> i landet, og <strong>vi</strong> var bange for, at tiden egentlig var løbet<br />
fra, at man kunne etabl<strong>er</strong>e en afdeling fra bunden. Så h<strong>vi</strong>s<br />
<strong>vi</strong> skulle vokse og gøre det helt fra Vestjylland, var <strong>vi</strong> nødt til<br />
at komme med nogle nicheprodukt<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> var værd at rejse<br />
eft<strong>er</strong>”, fortæll<strong>er</strong> Landbobankens direktør, John Fisk<strong>er</strong>, og<br />
nævn<strong>er</strong> <strong>vi</strong>ndmøll<strong>er</strong>, lægepraksiss<strong>er</strong> og private banking som<br />
d<strong>er</strong>es væsentligste nicheprodukt<strong>er</strong>.<br />
••
36<br />
forretningsstrategi<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
”Geografi kan ikke kompens<strong>er</strong>e<br />
for kompetenc<strong>er</strong>, og uanset<br />
h<strong>vi</strong>lken bank man driv<strong>er</strong>, så <strong>er</strong><br />
det <strong>vi</strong>gtigt at have de rigtige<br />
kompetenc<strong>er</strong>”<br />
Lars Krull, seniorrådgiv<strong>er</strong> fra Aalborg<br />
Univ<strong>er</strong>sitet<br />
De lokale lokalbank<strong>er</strong><br />
Broag<strong>er</strong> Sparekasse<br />
Djurslands Bank<br />
Dragsholm Sparekasse<br />
Dronninglund Sparekasse<br />
Frøs H<strong>er</strong>reds Sparekasse<br />
Frøslev-Moll<strong>er</strong>up<br />
Sparekasse<br />
Hals Sparekasse<br />
H<strong>vi</strong>dbj<strong>er</strong>g Bank<br />
Klim Sparekasse<br />
Kreditbanken<br />
Langå Sparekasse<br />
Lollands Bank<br />
Møns Bank<br />
Nordfyns Bank<br />
Nørresundby Bank<br />
Rise Sparekasse<br />
Salling Bank<br />
Sparekassen Balling<br />
Sparekassen Bredebro<br />
Sparekassen Djursland<br />
Sparekassen for Nr. Nebel<br />
og Omegn<br />
Sparekassen Thy<br />
Svendborg Sparekasse<br />
Totalbanken<br />
Vestfyns Bank<br />
Vordingborg Bank<br />
Østjydsk Bank<br />
De ekspand<strong>er</strong>ende lokalbank<strong>er</strong><br />
DiBa Bank<br />
Middelfart Sparekasse<br />
Nordjyske Bank<br />
Ringkjøbing Landbobank<br />
Skj<strong>er</strong>n Bank<br />
Sparekassen Himm<strong>er</strong>land<br />
Sparekassen Hobro<br />
Sparekassen Kronjylland<br />
Sparekassen Vendsyssel<br />
Vorbasse-Hejns<strong>vi</strong>g<br />
Sparekasse<br />
Om tabellen:<br />
Opgørelsen <strong>er</strong> lavet på baggrund af 37 lokale pengeinstitutt<strong>er</strong> med fl<strong>er</strong>e end en filial. Regionale<br />
og landsdækkende pengeinstitutt<strong>er</strong> <strong>er</strong> udeladt fra opgørelsen.<br />
I opgørelsen <strong>er</strong> d<strong>er</strong> skelnet mellem bank<strong>er</strong>, som følg<strong>er</strong> kirketårnsprincippet og hold<strong>er</strong> sig til<br />
sit lokalområde, og bank<strong>er</strong>, som ekspand<strong>er</strong><strong>er</strong> og eksempel<strong>vi</strong>s åbn<strong>er</strong> filial<strong>er</strong> i København ell<strong>er</strong><br />
Århus ell<strong>er</strong> i en helt anden landsdel. Selvom nogle lokalbank<strong>er</strong> <strong>er</strong> repræsent<strong>er</strong>et i et større<br />
geografisk område, så <strong>er</strong> de stadig vurd<strong>er</strong>et som lokalbank<strong>er</strong>, fordi de har holdt sig til et<br />
område, som giv<strong>er</strong> mening i forhold til at være en lokal bank.<br />
Hold<strong>er</strong> sig til lokalområdet<br />
Mens nogle lokalbank<strong>er</strong> har vokseværk,<br />
<strong>er</strong> d<strong>er</strong> stadig en del bank<strong>er</strong>,<br />
som hold<strong>er</strong> sig til kirketårnsprincippet.<br />
En af dem <strong>er</strong> Nørresundby Bank,<br />
h<strong>vi</strong>s nærområde <strong>er</strong> Region Nordjylland.<br />
Bankens direktør, Andreas Rasmussen,<br />
tror på, at væksten komm<strong>er</strong><br />
igen, men det betyd<strong>er</strong> ikke, at han skal<br />
ud at finde nye græsgange.<br />
”Vi behøv<strong>er</strong> ikke at finansi<strong>er</strong>e ejendomme<br />
på Amag<strong>er</strong>, for når væksten<br />
begynd<strong>er</strong> igen, så komm<strong>er</strong> den også<br />
til Nørresundby og Aalborg. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>vi</strong><br />
egentlig ret godt plac<strong>er</strong>et modsat de<br />
bank<strong>er</strong>, som ligg<strong>er</strong> en del kilomet<strong>er</strong> fra de store<br />
by<strong>er</strong>”, sig<strong>er</strong> bankdirektøren fra Nørresundby Bank.<br />
Djurslands Bank har hell<strong>er</strong> ikke plan<strong>er</strong> om et<br />
ekspansionseventyr. Eft<strong>er</strong> at have været på Djursland<br />
i ov<strong>er</strong> 100 år ud<strong>vi</strong>dede banken for 15 år siden<br />
sit markedsområde til også at gælde Århus, men<br />
de skal ikke <strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e ud i landet.<br />
”Vi <strong>er</strong> i lokalområdet, fordi det har <strong>vi</strong> kompetenc<strong>er</strong>ne<br />
til, og dér kan <strong>vi</strong> drive en fornuftig bank<br />
med gode resultat<strong>er</strong>. Fordelen <strong>er</strong> jo, at når man<br />
har været længe i et område, så kend<strong>er</strong> man en<br />
stor del af de mennesk<strong>er</strong>, både på privat- og <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vsområdet,<br />
som man beskæftig<strong>er</strong> sig med”,<br />
sig<strong>er</strong> direktøren for Djurslands Bank, Ole Bak.<br />
”Vi <strong>er</strong> i lokalområdet, fordi<br />
det har <strong>vi</strong> kompetenc<strong>er</strong>ne<br />
til, og dér kan <strong>vi</strong> drive en<br />
fornuftig bank med gode<br />
resultat<strong>er</strong>”<br />
Ole Bak, direktør i Djurslands Bank<br />
Kompetenc<strong>er</strong> <strong>er</strong> det <strong>vi</strong>gtigste<br />
Uanset om lokalbank<strong>er</strong> vælg<strong>er</strong> at ekspand<strong>er</strong>e<br />
ell<strong>er</strong> fastholde kirketårnsprincippet,<br />
så <strong>er</strong> det, ifølge seniorrådgiv<strong>er</strong><br />
fra Aalborg Univ<strong>er</strong>sitet Lars Krull,<br />
<strong>vi</strong>gtigt at have de rette kompetenc<strong>er</strong>.<br />
”Geografi kan ikke kompens<strong>er</strong>e for<br />
kompetenc<strong>er</strong>, og uanset h<strong>vi</strong>lken bank<br />
man driv<strong>er</strong>, så <strong>er</strong> det <strong>vi</strong>gtigt at have de<br />
rigtige kompetenc<strong>er</strong>. Man kan godt være<br />
en lokal bank og ekspand<strong>er</strong>e med succes,<br />
fordi man har kompetenc<strong>er</strong>ne til det,<br />
men omvendt <strong>er</strong> det ikke givet, at fordi<br />
man <strong>er</strong> en god lokal bank, så <strong>er</strong> man også<br />
Guds gave til resten af markedet”.<br />
Formanden for Lokale Pengeinstitutt<strong>er</strong> og direktør i Den<br />
Jyske Sparekasse Claus E. Pet<strong>er</strong>sen men<strong>er</strong> også, at bank<strong>er</strong>ne<br />
kun skal gøre det, som de <strong>er</strong> gode til, og at kirketårnsprincippet<br />
ikke nødvendig<strong>vi</strong>s skal ses som en geografisk begrænsning.<br />
”Kirketårnsprincippet skal ses som en metafor for, at man<br />
kun skal låne penge ud til noget, som man har forstand på.<br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> ikke noget galt i at finansi<strong>er</strong>e projekt<strong>er</strong>, som ligg<strong>er</strong><br />
læng<strong>er</strong>e væk, h<strong>vi</strong>s man har kompetenc<strong>er</strong> i organisationen<br />
til det”, sig<strong>er</strong> Claus E. Pet<strong>er</strong>sen og påpeg<strong>er</strong>, at kirketårnsprincippet<br />
opstod i kølvandet på en finanskrise, hvor fl<strong>er</strong>e<br />
bank<strong>er</strong> havde risikofyldte udlån i områd<strong>er</strong>, de ikke havde<br />
kompetenc<strong>er</strong> til.<br />
Ekspansion<strong>er</strong> går netop galt, når bank<strong>er</strong> øg<strong>er</strong> d<strong>er</strong>es geografiske<br />
dækning og samtidig tag<strong>er</strong> kund<strong>er</strong>, som andre bank<strong>er</strong>
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
forretningsstrategi<br />
37<br />
Historisk pres på<br />
lokalbank<strong>er</strong>ne<br />
ikke <strong>vi</strong>l røre ved. Det men<strong>er</strong> P<strong>er</strong> H. Hansen, som <strong>er</strong> professor i<br />
bankhistorie ved Copenhagen Business School (CBS).<br />
”Risikoen ved ekspansion opstår, når man <strong>vi</strong>l ind på et<br />
mættet marked. Den hurtigste måde at ekspand<strong>er</strong>e på <strong>er</strong> jo<br />
ved at tage større risici, og det kan for eksempel være ved at<br />
tage de kund<strong>er</strong>, som andre bank<strong>er</strong> ikke <strong>vi</strong>l røre ved”.<br />
Det handl<strong>er</strong> om ov<strong>er</strong>levelse<br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> forskellige bevæggrunde for, hvorfor nogle lokalbank<strong>er</strong><br />
vælg<strong>er</strong> at ekspand<strong>er</strong>e ell<strong>er</strong> blive i lokalområdet, og<br />
for nogle bank<strong>er</strong> har en ekspansion betydet ov<strong>er</strong>levelse,<br />
mens det for andre har været den <strong>vi</strong>sse død.<br />
”Jeg tror, det <strong>er</strong> <strong>vi</strong>gtigt for organisationens egen skyld, at<br />
den <strong>er</strong> i ud<strong>vi</strong>kling, og h<strong>vi</strong>s man ikke voks<strong>er</strong>, så komm<strong>er</strong> man<br />
hurtigt til at gå hårdt på omkostning<strong>er</strong>ne”, men<strong>er</strong> Landbobankens<br />
direktør, John Fisk<strong>er</strong>.<br />
Djurslands Bank, som har 30 procent af d<strong>er</strong>es forretning<strong>er</strong><br />
i Århus, s<strong>er</strong> da hell<strong>er</strong> ingen grund til at ekspand<strong>er</strong>e<br />
rent geografisk, men bankens direktør, Ole Bak, men<strong>er</strong><br />
ikke, at alle lokalbank<strong>er</strong> nødvendig<strong>vi</strong>s skal holde sig til<br />
d<strong>er</strong>es lokalområde.<br />
”Det afhæng<strong>er</strong> af bankens kompetenc<strong>er</strong>, og h<strong>vi</strong>s nogle<br />
lokalbank<strong>er</strong> har kompetenc<strong>er</strong> til at ekspand<strong>er</strong>e ud ov<strong>er</strong><br />
lokalområdet, så skal de gøre det. Min grundholdning <strong>er</strong>, at<br />
man skal gøre det, som man har forstand på. D<strong>er</strong>for har <strong>vi</strong><br />
også valgt at blive i vores lokalområde”, sig<strong>er</strong> han.<br />
Nørresundby Bank nyd<strong>er</strong> godt af væksten i Danmarks<br />
fj<strong>er</strong>destørste by, Aalborg, og har d<strong>er</strong>for hell<strong>er</strong> ikke haft<br />
behovet for at søge ud, selvom det til tid<strong>er</strong> var fristende.<br />
”Jeg må da indrømme, at i årene op til finanskrisen tænkte<br />
<strong>vi</strong> ofte på, om <strong>vi</strong> ikke var risiko<strong>vi</strong>llige nok, fordi mange andre<br />
havde fart på. Men set i bakspejlet, så var det jo klogt, at <strong>vi</strong><br />
holdt os til vores strategi”, sig<strong>er</strong> Andreas Rasmussen, direktør<br />
i Nørresundby Bank.<br />
I Middelfart Sparekasse <strong>er</strong>kend<strong>er</strong> direktør Martin<br />
Nørholm Balts<strong>er</strong>, at ekspansion <strong>er</strong> dyrt, men nødvendigt for<br />
at ud<strong>vi</strong>kle forretningen, så den kan stå mål med de ekst<strong>er</strong>ne<br />
krav, d<strong>er</strong> komm<strong>er</strong>.<br />
”Vi <strong>er</strong> nødt til at ekspand<strong>er</strong>e for at ov<strong>er</strong>leve. H<strong>vi</strong>s sparekassen<br />
ikke havde bevæget sig ov<strong>er</strong> til Trekantområdet for tyve år<br />
siden, så havde Middelfart Sparekasse været en meget lokal<br />
sparekasse i dag. H<strong>vi</strong>s den ov<strong>er</strong>hovedet havde eksist<strong>er</strong>et”. •<br />
Lokale bank<strong>er</strong> og sparekass<strong>er</strong> opstod i sin tid for<br />
at betjene lokalområdet. H<strong>er</strong> kunne man sætte<br />
penge ind, hæve penge, og h<strong>vi</strong>s man var heldig;<br />
låne penge. Fra 1850’<strong>er</strong>ne og frem steg antallet af<br />
bank<strong>er</strong> og sparekass<strong>er</strong>, men fra mellemkrigstiden<br />
toppede antallet, og d<strong>er</strong>fra gik det kun nedad.<br />
Fra 1960’<strong>er</strong>ne gik det rigtig stærkt. Danmark blev<br />
et industriland, økonomien forandrede sig, og<br />
<strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>ne blev større. D<strong>er</strong>for blev d<strong>er</strong> også<br />
stillet større krav til pengeinstitutt<strong>er</strong>ne, og det<br />
gjorde det svær<strong>er</strong>e for mindre bank<strong>er</strong> at ov<strong>er</strong>leve.<br />
”Den finansielle forandring, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> foregået<br />
de sidste 20-30 år, <strong>er</strong> først og fremmest økonomisk,<br />
men også kulturelt betinget. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> kommet<br />
meget m<strong>er</strong>e fokus på penge og invest<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>.<br />
Almindelige mennesk<strong>er</strong> har fået m<strong>er</strong>e brug for<br />
rådgivning til d<strong>er</strong>es pension<strong>er</strong> og invest<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>,<br />
og det kræv<strong>er</strong> en eksp<strong>er</strong>tise, som kan være svært<br />
at få i den lille lokale bank, fordi de ikke har økonomien<br />
og eksp<strong>er</strong>tisen til at tilbyde den s<strong>er</strong><strong>vi</strong>ce.<br />
Samtidig komm<strong>er</strong> d<strong>er</strong> fra statslig side større krav<br />
til blandt andet rapport<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>, og det skab<strong>er</strong> et<br />
omkostningspres, som kan være svær<strong>er</strong>e at sluge<br />
for en lille bank end en stor. Løsningen kan være<br />
at opgive sin selvstændighed ell<strong>er</strong> ekspand<strong>er</strong>e, så<br />
reelle omkostning<strong>er</strong> bliv<strong>er</strong> mindre ved at blive<br />
spredt ud på fl<strong>er</strong>e kund<strong>er</strong>”, fortæll<strong>er</strong> professor i<br />
bankhistorie ved CBS P<strong>er</strong> H. Hansen.<br />
Det <strong>er</strong> dog ikke kun fusion<strong>er</strong> og opkøb, som<br />
har reduc<strong>er</strong>et antallet af pengeinstitutt<strong>er</strong>. Bankkris<strong>er</strong><br />
har også været med til at rense ud. Und<strong>er</strong><br />
finanskrisen i 2008 og fremad måtte 12 bank<strong>er</strong><br />
dreje nøglen om, og de konkurs<strong>er</strong> var et resultat<br />
af kraftige ekspansion<strong>er</strong> med en unormal vækst,<br />
ejendomsspekulation<strong>er</strong> og salg af akti<strong>er</strong> og garantbe<strong>vi</strong>s<strong>er</strong><br />
til bankens egne kund<strong>er</strong>. Men selvom<br />
nogle bank<strong>er</strong> slog sig slemt på ekspansionseventyret,<br />
så skal alle bank<strong>er</strong> dog ikke afholde sig fra at<br />
ud<strong>vi</strong>de forretningen. Ifølge P<strong>er</strong> H. Hansen kræv<strong>er</strong><br />
det, at man har en fornuftig forretningsmodel.<br />
”Jeg håb<strong>er</strong> i hv<strong>er</strong>t fald, at finanskrisen <strong>vi</strong>l få<br />
lokalbank<strong>er</strong>nes ledelse til at tænke sig bedre om<br />
og lave en ordentlig forretningsstrategi, h<strong>vi</strong>s de <strong>vi</strong>l<br />
ekspand<strong>er</strong>e”. •
38<br />
Finans<br />
int<strong>er</strong>nationalt Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Europas hemmelige bankkrise<br />
Tysklands bank<strong>er</strong> har som Europas duksedreng dikt<strong>er</strong>et skæbnen for<br />
Grækenland, Italien og Spanien. Men i <strong>vi</strong>rkeligheden sidd<strong>er</strong> de selv på<br />
Europas største kage af dårlige lån og <strong>er</strong> nu tvunget til en brutal <strong>er</strong>kendelse:<br />
D<strong>er</strong> skal gøres hovedrent – og det kan på<strong>vi</strong>rke hele Europa<br />
Af Stephan Alsman, freelancejournalist<br />
Illustration: Mikkel Henssel<br />
H<strong>er</strong>aus! Ud! Gå hjem! Stemningen på gen<strong>er</strong>alforsamlingen<br />
i Tyskland næststørste bank var langtfra st<strong>er</strong>eotyp kølig tysk<br />
nøgt<strong>er</strong>nhed. Deltag<strong>er</strong>ne på gen<strong>er</strong>alforsamlingen s<strong>vi</strong>nede<br />
topchefen for Comm<strong>er</strong>zbank, Martin Blessing, til.<br />
H<strong>vi</strong>s den opførsel kan <strong>vi</strong>rke lidt atypisk, ikke blot for<br />
bankv<strong>er</strong>denen, men også for en klassisk tysk afmålthed, så<br />
må man forstå, at det, d<strong>er</strong> blev præsent<strong>er</strong>et for bankens ej<strong>er</strong>e,<br />
blev opfattet som aldeles utysk: Banken var grundlæggende<br />
på vej til at krakke og var blevet reddet med en milliardindsprøjtning<br />
af den tyske stat.<br />
Og nu, eft<strong>er</strong> fem års finanskrise, stod bankens topchef,<br />
Martin Blessing, og forklarede, at udsigten sådan set ikke var<br />
blevet bedre. Tværtimod. Reelt var store dele af banken til<br />
salg. I størrelse og symbolsk <strong>vi</strong>gtighed svar<strong>er</strong> det til, at d<strong>er</strong><br />
blev sat et ”Til salg”-skilt på facaden af Danske Bank.<br />
Desværre <strong>er</strong> sandheden, at sygdommen i de tyske bank<strong>er</strong><br />
strækk<strong>er</strong> sig langt ud ov<strong>er</strong> Tysklands andenstørste bank,<br />
Comm<strong>er</strong>zbank. Også giganten Deutsche Bank kæmp<strong>er</strong>.<br />
Og de ekstremt <strong>vi</strong>gtige ”Landesbanken” – en særlig tysk<br />
bankform, d<strong>er</strong> fund<strong>er</strong> og s<strong>er</strong><strong>vi</strong>c<strong>er</strong><strong>er</strong> tusind<strong>er</strong> af almindelige<br />
sparekass<strong>er</strong> – <strong>er</strong> også i problem<strong>er</strong>.<br />
Baggrunden <strong>er</strong>, at tyske bank<strong>er</strong> var blandt de mest ivrige<br />
investor<strong>er</strong> i finanskrisens mest giftige produkt<strong>er</strong>. Synd<strong>er</strong>ne<br />
kan henføres til fortiden, men det <strong>er</strong> nu, regningen skal<br />
betales, fordi de kommende kapitalkrav t<strong>vi</strong>ng<strong>er</strong> bank<strong>er</strong>ne til<br />
at skaffe sig af med de rådne dele.<br />
Det <strong>er</strong> den <strong>er</strong>kendelse, d<strong>er</strong> får iagttag<strong>er</strong>e til at tale om<br />
Europas hemmelige bankkrise.<br />
Et mask<strong>er</strong>adespil<br />
Selv sig<strong>er</strong> bank<strong>er</strong>ne, at kuren består i at frasælge<br />
”non core assets”. Det dækk<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> dårlige aktiv<strong>er</strong><br />
og lån. For kritik<strong>er</strong>e <strong>er</strong> den snak et mask<strong>er</strong>adespil.<br />
“Det <strong>er</strong> en omgang sludd<strong>er</strong>. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> ikke nogen forretning,<br />
d<strong>er</strong> <strong>er</strong> ”non core”. Alle dele hør<strong>er</strong> med til en forretning<br />
og tæll<strong>er</strong>. Det, de men<strong>er</strong>, <strong>er</strong>, at nogle dele <strong>er</strong> blevet<br />
uprofitable”, sig<strong>er</strong> Diet<strong>er</strong> Hein, en uafhængig bankanalytik<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> de sidste 20 år har analys<strong>er</strong>et de tyske bank<strong>er</strong>.<br />
“De påstår, at de dårlige dele af forretningen <strong>er</strong> bas<strong>er</strong>et på<br />
‘fair value’, altså en fair markedspris. Det antyd<strong>er</strong>, at de kan<br />
sælge det hele h<strong>er</strong> og nu. Men selv Deutsche Bank sig<strong>er</strong> jo,<br />
at det <strong>vi</strong>l tage år at af<strong>vi</strong>kle de dårlige aktiv<strong>er</strong>. Det <strong>vi</strong>l reelt sige,<br />
at d<strong>er</strong> en forskel på, hvad banken sig<strong>er</strong>, og <strong>vi</strong>rkeligheden”,<br />
sig<strong>er</strong> Diet<strong>er</strong> Hein.<br />
Han betegn<strong>er</strong> det som et kollektivt selvbedrag, hvor ingen<br />
tør sige det, alle ved – en slags kejs<strong>er</strong>ens nye klæd<strong>er</strong>. For Tyskland<br />
<strong>er</strong> situationen penibel. Sideløbende med at de tyske<br />
bank<strong>er</strong>s problem<strong>er</strong> <strong>er</strong> holdt hemmelige, har Tyskland ført<br />
kniven ov<strong>er</strong> for bank<strong>er</strong> og reg<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> i den sydlige p<strong>er</strong>if<strong>er</strong>i af<br />
Europa: Grækenland, Italien og Spanien.<br />
Et opgør <strong>er</strong> på vej<br />
De tyske bank<strong>er</strong>s problem<strong>er</strong> <strong>er</strong> holdt i skak, ved at man i<br />
fl<strong>er</strong>e omgange har plac<strong>er</strong>et enorme portefølj<strong>er</strong> af dårlige<br />
lån i statslige af<strong>vi</strong>klingsselskab<strong>er</strong>. I et høringssvar i den tyske<br />
Bundestag kom det frem, at den tyske stat på toppen i 2010<br />
havde hjulpet bank<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>alt i Tyskland med 337 milliard<strong>er</strong><br />
euro. Det <strong>er</strong> en tredjedel m<strong>er</strong>e end Danmarks samlede<br />
nationalprodukt.<br />
Den tyske stats engagement i bank<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> siden faldet en<br />
smule, men selv eft<strong>er</strong> massiv statshjælp <strong>er</strong> en del bank<strong>er</strong> stadig<br />
pilrådne. Og bank<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> bange for at pille ved råddenskaben.<br />
Det får iagttag<strong>er</strong>e til at pege på, at opgøret <strong>er</strong> på vej i Tyskland,<br />
og at det meget vel kan blive blodigt.<br />
“I værste fald kan det føre til en systemkollaps. Investor<strong>er</strong><br />
og bankkund<strong>er</strong> inds<strong>er</strong> de europæiske bank<strong>er</strong>s bluffnumm<strong>er</strong>,<br />
og det <strong>vi</strong>l føre til, at bank<strong>er</strong>ne ikke har andet valg end at <strong>er</strong>kende,<br />
at de <strong>er</strong> und<strong>er</strong>drejede”, skrev Vincent Deluard, ••
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
int<strong>er</strong>nationalt<br />
39
40<br />
int<strong>er</strong>nationalt<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Andel af dårlige lån i procent af<br />
totale lån<br />
Tyskland Danmark<br />
2008 2,9 1,2<br />
2009 3,3 3,3<br />
2010 3,2 4,1<br />
2011 3 3,7<br />
2012 - 4<br />
Kilde: V<strong>er</strong>densbanken<br />
analytik<strong>er</strong> ved Ned Da<strong>vi</strong>s Research, i en analyse.<br />
Det <strong>er</strong> muligt, at dén diagnose kling<strong>er</strong> lidt dommedagsagtigt.<br />
Men de fleste iagttag<strong>er</strong>e peg<strong>er</strong> på, at i betragtning af,<br />
hvor mange dårlige lån d<strong>er</strong> <strong>er</strong> i de tyske bank<strong>er</strong>, så <strong>er</strong> det et<br />
faktum, at landets banksektor har været langsom til at gå i<br />
gang med oprydningsarbejdet.<br />
Udsalg und<strong>er</strong> den bogførte værdi<br />
“Basel III-regelsættet <strong>er</strong> på vej, og h<strong>vi</strong>s bank<strong>er</strong>ne ikke opfyld<strong>er</strong><br />
EU’s solvenskrav, ja, så kan de simpelthen ikke fortsætte som<br />
bank<strong>er</strong>”, sig<strong>er</strong> Bent Jørgensen, led<strong>er</strong><br />
af PwC’s Business Restructuring S<strong>er</strong><strong>vi</strong>ces-afdeling<br />
i Danmark, d<strong>er</strong> har<br />
været medforfatt<strong>er</strong> på en europæisk<br />
rapport om frasalg af de såkaldte<br />
non core assets.<br />
“Tyskland har den største andel i<br />
Europa, og når <strong>vi</strong> kigg<strong>er</strong> på både non<br />
core assets og dårlige lån, så tal<strong>er</strong><br />
<strong>vi</strong> om trillion<strong>er</strong>, som Tyskland har<br />
været tilbageholdende med at sælge<br />
fra”, lyd<strong>er</strong> det fra Bent Jørgensen.<br />
Baggrunden kan meget vel være<br />
en frygt for, h<strong>vi</strong>lke konsekvens<strong>er</strong><br />
dårligdommen <strong>vi</strong>l føre med sig.<br />
“Bank<strong>er</strong>ne har set et marked med<br />
recession og relativt få køb<strong>er</strong>e til<br />
d<strong>er</strong>es non core-akti<strong>vi</strong>tet<strong>er</strong> – og samtidig<br />
fået lave pristilbud på d<strong>er</strong>es<br />
aktiv<strong>er</strong>. Den situation <strong>vi</strong>lle i yd<strong>er</strong>ste<br />
konsekvens medføre, at d<strong>er</strong> skulle<br />
”Når <strong>vi</strong> kigg<strong>er</strong> på<br />
både non core assets<br />
og dårlige lån, så tal<strong>er</strong><br />
<strong>vi</strong> om trillion<strong>er</strong>, som<br />
Tyskland har været<br />
tilbageholdende<br />
med at sælge fra”<br />
Bent Jørgensen, led<strong>er</strong> af PwC’s<br />
Business Restructuring S<strong>er</strong><strong>vi</strong>cesafdeling<br />
i Danmark.<br />
sælges til und<strong>er</strong> den bogførte værdi. Det prøv<strong>er</strong> man at<br />
undgå ved at arbejde <strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e med lånene”, forklar<strong>er</strong> Bent Jørgensen<br />
og hen<strong>vi</strong>s<strong>er</strong> til, at denne problematik har man set i<br />
hele Europa.<br />
At d<strong>er</strong> foregår en <strong>vi</strong>s lurepassen, lægg<strong>er</strong> selv topchefen for<br />
Comm<strong>er</strong>zbank ikke skjul på.<br />
“Diskussionen hos os går altid ud på, om <strong>vi</strong> kan sælge<br />
en portefølje uden at blive alvorlig ramt på vores profit-loss<br />
ratio”, sagde Martin Blessing und<strong>er</strong> en præsentation i New<br />
York i juni.<br />
Konsekvens<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> i en europæisk sammenhæng, at nogle<br />
tiltag <strong>er</strong> blevet park<strong>er</strong>et på sidelinjen. D<strong>er</strong> har længe været<br />
talt om nødvendigheden af en fælles bankmyndighed i EU.<br />
Tyskland har set en fælles bankmyndighed som nødvendig<br />
for at skabe tillid til banksystem<strong>er</strong>ne i p<strong>er</strong>if<strong>er</strong>ilandene,<br />
men har været m<strong>er</strong>e skeptisk ov<strong>er</strong> for dens rolle i relation<br />
til tyske bank<strong>er</strong>, især de mindre og mellemstore<br />
– frygten har været, at h<strong>vi</strong>s en<br />
central bankmyndighed skulle ind ov<strong>er</strong>,<br />
kunne det blive et endda meget brutalt<br />
møde for nogle af de tyske bank<strong>er</strong>.<br />
“Det <strong>er</strong> tydeligt, at mange af de tyske<br />
bank<strong>er</strong> ikke <strong>er</strong> ovre d<strong>er</strong>es balanceproblem<strong>er</strong><br />
– selv i Deutsche Bank har de<br />
meldt ud, at de har et stykke igen. De<br />
sig<strong>er</strong> så, at de g<strong>er</strong>ne <strong>vi</strong>l tackle problem<strong>er</strong><br />
på d<strong>er</strong>es egen måde, og de har råd til<br />
det. Det har reelt købt m<strong>er</strong>e tid til d<strong>er</strong>es<br />
bank<strong>er</strong>”, vurd<strong>er</strong><strong>er</strong> Jesp<strong>er</strong> B<strong>er</strong>g, und<strong>er</strong>direktør<br />
i Nykredit, d<strong>er</strong> følg<strong>er</strong> ud<strong>vi</strong>klingen<br />
på regelområdet i EU.<br />
Et varsel for danske bank<strong>er</strong>?<br />
På linje med Tyskland <strong>er</strong> d<strong>er</strong> meget,<br />
d<strong>er</strong> tyd<strong>er</strong> på, at den danske finanssektor<br />
også skal i gang med at sælge ud af de<br />
dårlige aktiv<strong>er</strong>.<br />
“Det kan godt være, at Tyskland vækk<strong>er</strong> opmærksomhed<br />
alene på grund af mængden af dårlige lån d<strong>er</strong>nede. Men d<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> ingen t<strong>vi</strong>vl om, at det <strong>er</strong> et varsel om en proces, d<strong>er</strong> også<br />
skal i gang h<strong>er</strong>hjemme. I bank<strong>er</strong>ne såvel som i Finansiel Stabilitet<br />
<strong>vi</strong>l <strong>vi</strong> se, at frasalget <strong>vi</strong>l tage fart ov<strong>er</strong> det næste stykke<br />
tid”, vurd<strong>er</strong><strong>er</strong> Bent Jørgensen fra PwC. •
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> brug for penge – mange penge<br />
Europas største bank<strong>er</strong> bliv<strong>er</strong> nødt til at reduc<strong>er</strong>e<br />
d<strong>er</strong>es aktiv<strong>er</strong> med 661 billion<strong>er</strong> euro, og de<br />
skal skaffe 47 billion<strong>er</strong> euro i ny kapital i løbet af<br />
de næste fem år, h<strong>vi</strong>s de skal leve op til de nye<br />
regul<strong>er</strong>ingstiltag, d<strong>er</strong> skal forhindre fremtidige skatteyd<strong>er</strong>betalte<br />
redningsaktion<strong>er</strong>. Tallene stamm<strong>er</strong><br />
fra en analyse foretaget af Royal Bank of Scotland<br />
(RBS) og ref<strong>er</strong><strong>er</strong>et i Financial Times. Analysen<br />
peg<strong>er</strong> på Deutsche Bank, Crédit Agricole og Barclays<br />
som de store int<strong>er</strong>nationale bank<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> har<br />
mest brug for ny kapital.<br />
Samlet skal Europas bank<strong>er</strong> ifølge RBS reduc<strong>er</strong>e<br />
d<strong>er</strong>es aktiv<strong>er</strong> med 3,2 trillion<strong>er</strong> euro inden 2018 for<br />
at eft<strong>er</strong>komme Basel III. RBS vurd<strong>er</strong><strong>er</strong>, at opgaven<br />
<strong>vi</strong>l være størst for de mindre bank<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> tegn<strong>er</strong> sig<br />
for godt 80 procent af reduktionen. Resultatet <strong>vi</strong>l<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
int<strong>er</strong>nationalt<br />
uvæg<strong>er</strong>ligt blive vanskelig<strong>er</strong>e låne<strong>vi</strong>lkår for Europas<br />
små og mellemstore <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>.<br />
”D<strong>er</strong> <strong>er</strong> stadig for meget gæld i de europæiske<br />
økonomi<strong>er</strong>, og det <strong>vi</strong>s<strong>er</strong> sig i bank<strong>er</strong>nes balanc<strong>er</strong>.<br />
Det væsentligste problem <strong>er</strong>, at bank<strong>er</strong>ne ikke har<br />
kapital nok til at afskrive de lån”, sig<strong>er</strong> en analytik<strong>er</strong><br />
fra B<strong>er</strong>enb<strong>er</strong>g Bank til Financial Times.<br />
41<br />
Illustration: Mikkel Hennssel<br />
Yellen v<strong>er</strong>sus Summ<strong>er</strong>s<br />
Præsident Obama skal udpege en ny chef for The Fed i løbet<br />
af eft<strong>er</strong>året i et kritisk øjeblik for hele v<strong>er</strong>densøkonomien<br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> eft<strong>er</strong>hånden ved at udskille sig to<br />
kandidat<strong>er</strong> i kapløbet om den prestigefyldte<br />
og magtfulde post som direktør<br />
for den am<strong>er</strong>ikanske nationalbank, Fed<strong>er</strong>al<br />
Res<strong>er</strong>ve ell<strong>er</strong> bare The Fed. Det <strong>er</strong><br />
henholds<strong>vi</strong>s <strong>vi</strong>cebankdirektør i Fed, Janet<br />
Yellen, og tidlig<strong>er</strong>e finansminist<strong>er</strong> und<strong>er</strong><br />
Clinton, Lawrence Summ<strong>er</strong>s.<br />
Præsident Obama forventes at udpege<br />
Ben B<strong>er</strong>nankes eft<strong>er</strong>følg<strong>er</strong> i løbet af eft<strong>er</strong>året.<br />
Selv <strong>er</strong> præsidenten cit<strong>er</strong>et for, at<br />
man skal skære en salami meget tyndt<br />
for at opdage forskellen på de to, og få<br />
forvent<strong>er</strong>, at det på kort sigt <strong>vi</strong>l gøre den<br />
store forskel, hvem d<strong>er</strong> bliv<strong>er</strong> valgt. Alligevel<br />
ventes valget med stor spænding,<br />
fordi det <strong>er</strong> en af de mest centrale post<strong>er</strong><br />
med indflydelse ikke bare på am<strong>er</strong>ikansk,<br />
men på hele v<strong>er</strong>dens økonomi.<br />
De to væsentligste ov<strong>er</strong>ordnede opgav<strong>er</strong><br />
for den am<strong>er</strong>ikanske centralbankdirektør<br />
<strong>er</strong> at sikre en stabil inflation og<br />
und<strong>er</strong>støtte beskæftigelsen.<br />
Siden krisen har den am<strong>er</strong>ikanske centralbank<br />
holdt renten ekstremt lav, og det<br />
har langsomt sat gang i væksten. Den nye<br />
centralbankdirektør skal på et ell<strong>er</strong> andet<br />
tidspunkt hæve renten til et m<strong>er</strong>e normalt<br />
niveau, når økonomien kan bære det, og det<br />
bliv<strong>er</strong> et kritisk øjeblik for v<strong>er</strong>densøkonomien.<br />
”Det mindste fejltrin h<strong>er</strong> kan afstedkomme<br />
hastige og dramatiske skad<strong>er</strong> på<br />
v<strong>er</strong>dens økonomi”, skriv<strong>er</strong> Financial Times.<br />
B<strong>er</strong>nanke har siddet på posten i to<br />
p<strong>er</strong>iod<strong>er</strong>, hans embedsp<strong>er</strong>iode udløb<strong>er</strong><br />
endeligt med udgangen af januar 2014.<br />
Af Elisabeth Teisen,<br />
Journalist<br />
Systemiske<br />
forsikringsselskab<strong>er</strong><br />
De store forsikringsselskab<strong>er</strong><br />
har hidtil i <strong>vi</strong>d udstrækning<br />
ligget und<strong>er</strong> regulator<strong>er</strong>nes<br />
radar. Men nu <strong>er</strong> turen også<br />
kommet til dem. I juli udpegede<br />
Financial Stability Board (FSB)<br />
ni globale forsikringsselskab<strong>er</strong><br />
som systemiske, altså til fare<br />
for landenes finansielle system,<br />
h<strong>vi</strong>s de skulle krakke.<br />
Det <strong>er</strong> franske AXA, tyske<br />
Allianz, Metlife, Prudential<br />
Financial og AIG fra USA,<br />
Gen<strong>er</strong>ali fra Italien, A<strong>vi</strong>va og<br />
Prudential fra England og<br />
kinesiske Ping An.<br />
Selskab<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> ifølge<br />
ugemagasinet Economist ikke<br />
<strong>vi</strong>lde med at blive udpeget som<br />
systemiske. Læs: høj<strong>er</strong>e kapitalkrav.<br />
De påstår, at forsikrings<strong>vi</strong>rksomhed<br />
<strong>er</strong> af en helt<br />
anden kalib<strong>er</strong> end fætrene i<br />
bankv<strong>er</strong>denen.<br />
Det, d<strong>er</strong> ifølge Economist<br />
især bekymr<strong>er</strong> regulator<strong>er</strong>ne,<br />
<strong>er</strong> opsparingslignende produkt<strong>er</strong><br />
med garant<strong>er</strong>ede afkast<br />
som for eksempel livrent<strong>er</strong>, og<br />
så har mange forsikringsselskab<strong>er</strong><br />
invest<strong>er</strong>ingsafdeling<strong>er</strong><br />
til at akkumul<strong>er</strong>e de aktiv<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> skal bruges til eventuelle<br />
<strong>er</strong>statning<strong>er</strong>.<br />
FSB <strong>er</strong> den int<strong>er</strong>nationale<br />
organisation, d<strong>er</strong> blev dannet<br />
eft<strong>er</strong> G-20-topmødet i London<br />
i 2009 til at ov<strong>er</strong>våge og<br />
komme med anbefaling<strong>er</strong> til et<br />
m<strong>er</strong>e sikk<strong>er</strong>t finansielt system<br />
på globalt plan.
42<br />
job & karri<strong>er</strong>e<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Jeg manglede at<br />
blive forstået<br />
Da Suzanne Bau<strong>er</strong>feind blev ramt af to dårlige arme, d<strong>er</strong><br />
umuliggjorde en tilbagevenden til jobbet som rådgiv<strong>er</strong> i Jyske Bank,<br />
satte hun sig til at ud<strong>vi</strong>kle sit eget unikke koncept for MUS-samtal<strong>er</strong>.<br />
Det <strong>er</strong> hun nu i gang med at udbrede <strong>vi</strong>a sit eget konsulentfirma<br />
Af journalist Carsten Jørgensen<br />
Foto: Jens J. Essendrop<br />
20 års karri<strong>er</strong>e som rådgiv<strong>er</strong> af privatkund<strong>er</strong>, boligfagansvarlig<br />
og private banking-rådgiv<strong>er</strong> i Jyske Bank i Ringsted, Slagelse<br />
og Køge fik en brat ende for Suzanne Bau<strong>er</strong>feind, da hendes<br />
højre arm en dag i 2010 pludselig ikke <strong>vi</strong>rkede.<br />
”Det begyndte med en sitren i fingrene, og det result<strong>er</strong>ede<br />
i, at jeg pludselig ikke kunne løfte højre arm op til tastaturet.<br />
Det kan ikke være rigtigt, tænkte jeg, og så arbejdede jeg blot<br />
<strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e med venstre arm de næste tre ug<strong>er</strong>, indtil den også<br />
stod af”, fortæll<strong>er</strong> hun.<br />
Suzanne havde ov<strong>er</strong>hørt kroppens signal<strong>er</strong> og var ramt af<br />
musearme, tennisalbu<strong>er</strong> og en ødelagt skuld<strong>er</strong>, som sandsynlig<strong>vi</strong>s<br />
kunne relat<strong>er</strong>es til stress.<br />
Året før – i 2009 – var hun<br />
vendt tilbage til jobbet eft<strong>er</strong><br />
barselsorlov med sit tredje<br />
barn, og hun mærkede straks,<br />
at meget var forandret som<br />
følge af finanskrisen.<br />
”Hvad d<strong>er</strong> før havde været<br />
gode kund<strong>er</strong>, var nu ramt<br />
af økonomiske problem<strong>er</strong>.<br />
Kompleksiteten var steget,<br />
d<strong>er</strong> skulle bruges mange ressourc<strong>er</strong><br />
på papirarbejde eft<strong>er</strong><br />
hv<strong>er</strong> rådgivningssamtale, og<br />
jeg havde svær<strong>er</strong>e ved at ov<strong>er</strong>skue mine arbejdsopgav<strong>er</strong> og<br />
følte ikke, at jeg havde den samme rolle som tidlig<strong>er</strong>e, hvor<br />
jeg kunne fokus<strong>er</strong>e på at rådgive og tale med kund<strong>er</strong>ne”,<br />
<strong>er</strong>indr<strong>er</strong> hun.<br />
Suzanne var meget glad for sine led<strong>er</strong>e og sine kolleg<strong>er</strong>,<br />
men formåede trods fl<strong>er</strong>e forsøg ikke at komme tilbage på<br />
jobbet, selv om det var det, hun <strong>vi</strong>lle. Armene lystrede ikke,<br />
og eft<strong>er</strong> et halvt år indgik hun med vemod en fri<strong>vi</strong>llig fratrædelsesordning<br />
med Jyske Bank.<br />
”På mange måd<strong>er</strong> havde jeg det som blommen i et æg<br />
med mit job, men jeg fik ikke kommunik<strong>er</strong>et godt nok om<br />
”Jeg <strong>er</strong> ekstremt <strong>vi</strong>suelt<br />
orient<strong>er</strong>et og har ofte<br />
undret mig ov<strong>er</strong>, at man i<br />
Jyske Bank altid brug<strong>er</strong><br />
tavlen ov<strong>er</strong> for kund<strong>er</strong>, når<br />
noget skal forklares, men<br />
sjældent brug<strong>er</strong> tavlen til<br />
p<strong>er</strong>sonalesamtal<strong>er</strong>"<br />
mine udfordring<strong>er</strong> i arbejdet, da jeg vendte tilbage<br />
fra barsel. Jeg følte ind<strong>er</strong>st inde, at jeg manglede<br />
at blive forstået. Jeg havde gennem lang tid<br />
gået på kompromis med mine værdi<strong>er</strong>, jeg brugte<br />
alt for lidt tid på den rådgivning, jeg elskede, og<br />
det administrative arbejde, som drænede mig for<br />
en<strong>er</strong>gi, fyldte desværre m<strong>er</strong>e og m<strong>er</strong>e i hv<strong>er</strong>dagen”,<br />
sig<strong>er</strong> Suzanne, d<strong>er</strong> i dag <strong>er</strong> 41 år.<br />
Ekstremt <strong>vi</strong>suel<br />
Eft<strong>er</strong> sin opsigelse begyndte hun at tænke ov<strong>er</strong>,<br />
hvad d<strong>er</strong> skulle til, for at hun kunne være blevet<br />
i banken og trives. Hun stoppede op omkring<br />
emnet MUS-samtale, som hun oplevede var alt<br />
for ov<strong>er</strong>fladisk og ikke gav det store udbytte.<br />
”Jeg tænkte, at det måtte helt sikk<strong>er</strong>t kunne<br />
gøres bedre og besluttede at gøre noget ved<br />
det”, sig<strong>er</strong> Suzanne.<br />
På nettet gav hun sig til at læse om ud<strong>vi</strong>klingssamtal<strong>er</strong>,<br />
og mens hun tog en uddannelse i coaching,<br />
begyndte hun at ud<strong>vi</strong>kle sit eget koncept for,<br />
hvordan en god MUS-samtale skal foregå.<br />
”Jeg <strong>er</strong> ekstremt <strong>vi</strong>suelt orient<strong>er</strong>et og har ofte<br />
undret mig ov<strong>er</strong>, at man i Jyske Bank altid brug<strong>er</strong><br />
tavlen ov<strong>er</strong> for kund<strong>er</strong>, når noget skal forklares,<br />
men sjældent brug<strong>er</strong> tavlen til p<strong>er</strong>sonalesamtal<strong>er</strong>.<br />
D<strong>er</strong>for tegnede jeg en skabelon for en MUS-samtale,<br />
som bygg<strong>er</strong> på det såkaldte livshjul med forskellige<br />
farv<strong>er</strong> og spørgsmål, hvor d<strong>er</strong> i høj grad<br />
fokus<strong>er</strong>es på, at samtalen gøres meget indi<strong>vi</strong>duel<br />
og nærværende, samtidig med at resultat<strong>er</strong>ne kan<br />
aflæses ov<strong>er</strong>skueligt. Det <strong>er</strong> for mig at se ikke så<br />
<strong>vi</strong>gtigt at tale om ud<strong>vi</strong>klingsmål tre-fem år frem i<br />
tiden, h<strong>vi</strong>s ikke man forstår hinanden nu og h<strong>er</strong>”,<br />
sig<strong>er</strong> Suzanne.<br />
I 2011 – eft<strong>er</strong> to års ud<strong>vi</strong>kling af sit eget <strong>vi</strong>suelle
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
job & karri<strong>er</strong>e<br />
Læs m<strong>er</strong>e om Suzanne Bau<strong>er</strong>feind og hendes firma på<br />
Satisfactor.dk.<br />
43<br />
samtalekoncept – etabl<strong>er</strong>ede Suzanne sin egen<br />
<strong>vi</strong>rksomhed SatisFactor. MUS+, som konceptet<br />
hedd<strong>er</strong>, <strong>er</strong> testet af en række <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong> og<br />
led<strong>er</strong>e, som Suzannes ægtemand har kontakt til<br />
som selvstændig konsulent, og tilbagemelding<strong>er</strong>ne<br />
var udelukkende positive.<br />
Det <strong>er</strong> for mig at se ikke så<br />
<strong>vi</strong>gtigt at tale om<br />
ud<strong>vi</strong>klingsmål tre-fem år<br />
frem i tiden, h<strong>vi</strong>s ikke man<br />
forstår hinanden nu og<br />
h<strong>er</strong>”, sig<strong>er</strong> Suzanne<br />
Bau<strong>er</strong>feind, d<strong>er</strong> har<br />
ud<strong>vi</strong>klet et unikt koncept<br />
for MUS-samatal<strong>er</strong>.<br />
Vurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> <strong>vi</strong>ses på resultattavle<br />
”MUS+ henvend<strong>er</strong> sig til <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>, d<strong>er</strong><br />
ønsk<strong>er</strong> at ud<strong>vi</strong>kle d<strong>er</strong>es medarbejd<strong>er</strong>e ved hjælp<br />
af åben dialog. Jeg har fl<strong>er</strong>e advokatfirma<strong>er</strong>, forsikringsselskab<strong>er</strong><br />
og sågar en skole blandt mine<br />
kund<strong>er</strong>, men <strong>vi</strong>l også meget g<strong>er</strong>ne have pengeinstitutt<strong>er</strong><br />
til at bruge det – ikke nødvendig<strong>vi</strong>s i<br />
hele organisationen, men i enkelte afdeling<strong>er</strong>,<br />
hvor d<strong>er</strong> <strong>er</strong> stort sygefravær, dårlig trivsel ell<strong>er</strong><br />
stor p<strong>er</strong>sonaleudskiftning. Jeg tror, at d<strong>er</strong> sidd<strong>er</strong><br />
mange finansansatte i samme situation, som jeg<br />
sad i, hvor de ikke føl<strong>er</strong> sig forstået, og dem <strong>vi</strong>l jeg<br />
g<strong>er</strong>ne hjælpe”, fortæll<strong>er</strong> Suzanne, d<strong>er</strong> indimellem<br />
stadigvæk har problem<strong>er</strong> med sine arme og hyppigt<br />
får dybdebindevævsmassage.<br />
Grundlaget for Suzannes og SatisFactors<br />
MUS+ koncept <strong>er</strong> et <strong>vi</strong>suelt værktøj, d<strong>er</strong> gør MUSsamtal<strong>er</strong><br />
m<strong>er</strong>e konkrete og effektive. K<strong>er</strong>nen <strong>er</strong><br />
en ”resultattavle”, hvor medarbejd<strong>er</strong>ens vurd<strong>er</strong>ing<br />
af en række emn<strong>er</strong> som an<strong>er</strong>kendelse, samarbejde,<br />
ledelse, arbejdsglæde, arbejdsindhold med<br />
<strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e registr<strong>er</strong>es, så både den enkelte medarbejd<strong>er</strong>s<br />
og hele medarbejd<strong>er</strong>gruppens vurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong><br />
nemt kan aflæses, og hvor eventuelle gen<strong>er</strong>elle<br />
tendens<strong>er</strong> træd<strong>er</strong> synligt frem.<br />
Udov<strong>er</strong> MUS-samtalen kan MUS+-konceptet,<br />
som ifølge Suzanne altid kan tilpasses den enkelte<br />
arbejdsplads behov og ønsk<strong>er</strong>, anvendes til trivselssamtalen,<br />
afklaringssamtal<strong>er</strong> for stressede<br />
medarbejd<strong>er</strong>e ell<strong>er</strong> for mellemled<strong>er</strong>en, som ofte<br />
står lidt alene.<br />
Suzanne Bau<strong>er</strong>feinds nedtur ved at måtte<br />
opgive sit job i banken <strong>er</strong> på få år vendt til noget<br />
positivt med etabl<strong>er</strong>ing af eget firma, d<strong>er</strong> hjælp<strong>er</strong><br />
og ud<strong>vi</strong>kl<strong>er</strong> mennesk<strong>er</strong>. Blot mangl<strong>er</strong> d<strong>er</strong> en ting:<br />
”Jeg savn<strong>er</strong> kolleg<strong>er</strong> og det sociale samvær,<br />
d<strong>er</strong> følg<strong>er</strong> med. Hidtil har jeg været alene i Satis-<br />
Factor, men <strong>vi</strong> skal snart være fl<strong>er</strong>e. Målet <strong>er</strong> at<br />
vokse”, sig<strong>er</strong> hun. •
44<br />
job & karri<strong>er</strong>e<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Hård kamp<br />
om talent<strong>er</strong><br />
Fl<strong>er</strong>e <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong> måtte gå med tomme hænd<strong>er</strong> eft<strong>er</strong><br />
forårets rekrutt<strong>er</strong>ing af finansbachelorpraktikant<strong>er</strong>.<br />
D<strong>er</strong>for vælg<strong>er</strong> eksempel<strong>vi</strong>s Topdanmark at starte<br />
rekrutt<strong>er</strong>ingen af praktikant<strong>er</strong> et år i forvejen<br />
Af B<strong>er</strong>it Villadsen<br />
Riften om finansbachelor<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> nu så stor, at fl<strong>er</strong>e <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong><br />
tag<strong>er</strong> hul på rekrutt<strong>er</strong>ingen af finansbachelorpraktikant<strong>er</strong><br />
et helt år i forvejen. En af dem <strong>er</strong> Topdanmark,<br />
d<strong>er</strong> i år havde 14 praktikplads<strong>er</strong>, men kun<br />
fik besat 10 af dem.<br />
”Vi havde 19 til samtale, og kvaliteten var ret høj.<br />
Vi <strong>vi</strong>lle g<strong>er</strong>ne have ansat dem alle sammen. Men da<br />
<strong>vi</strong> kontaktede dem eft<strong>er</strong>følgende, havde fl<strong>er</strong>e all<strong>er</strong>ede<br />
fået praktikplads<strong>er</strong> andre sted<strong>er</strong>. For at sikre,<br />
at <strong>vi</strong> får fl<strong>er</strong>e praktikant<strong>er</strong> til næste år, <strong>er</strong> <strong>vi</strong> d<strong>er</strong>for<br />
som noget nyt all<strong>er</strong>ede gået i gang med rekrutt<strong>er</strong>ingen.<br />
Normalt rekrutt<strong>er</strong><strong>er</strong> <strong>vi</strong> først i februar/<br />
marts. Men i år har <strong>vi</strong> besluttet at starte et år i forvejen<br />
for at få de skarpeste knive i skuffen. Seks<br />
praktikplads<strong>er</strong> <strong>er</strong> all<strong>er</strong>ede kommet i hus, og <strong>vi</strong><br />
ov<strong>er</strong>vej<strong>er</strong>, om <strong>vi</strong> skal få hele holdet sat all<strong>er</strong>ede nu”,<br />
sig<strong>er</strong> HR-konsulent Grete Flink<strong>er</strong> Bisgaard fra Topdanmark<br />
til Nyhedsbrevet Finans.<br />
21-årige Julie Antonsen <strong>er</strong> en af de seks finansbachelorstud<strong>er</strong>ende<br />
fra Erhv<strong>er</strong>vsakademiet Lillebælt, som Topdanmark<br />
har indgået en praktikaftale med i 2014. På opfordring fra<br />
studiet sendte hun Topdanmark en ansøgning, kom til samtale<br />
og fik en praktikplads. Om et år skal hun dagligt pendle<br />
fra hjemmet i Odense til Topdanmark i Ball<strong>er</strong>up, og tanken<br />
om det kan godt give lidt somm<strong>er</strong>fugle i maven.<br />
”Det <strong>er</strong> rart at have praktikken på plads et år i forvejen,<br />
men samtidig bliv<strong>er</strong> du også n<strong>er</strong>vøs for, om det <strong>er</strong> det rigtige<br />
sted, du har valgt at søge, når du kun har været på uddannelsen<br />
i et år. Jeg <strong>vi</strong>l jo hell<strong>er</strong> ikke have, at det går galt. Men<br />
jeg fortryd<strong>er</strong> ikke, at jeg har gjort det. Jeg glæd<strong>er</strong> mig meget<br />
Fakta om finansbacheloruddannelsen<br />
Uddannelsen tag<strong>er</strong> 3½ år. Den <strong>er</strong> sammensat af et grundforløb, et int<strong>er</strong>nationalt<br />
modul, en branchespecialis<strong>er</strong>ing, et praktikforløb og et bachelorprojekt.<br />
Finansbachelor<strong>er</strong> får typisk arbejde inden for bank, realkredit, forsikring,<br />
ejendomshandel og re<strong>vi</strong>sion, hvor de varetag<strong>er</strong> komplekse rådgivnings-, salgsog<br />
konsulentopgav<strong>er</strong>. Du kan læse til finansbachelor fire sted<strong>er</strong> i landet – i<br />
Aalborg, Århus, Odense og København.<br />
21-årige Julie Antonsen<br />
har all<strong>er</strong>ede sagt ja tak til<br />
praktik i 2014.<br />
til at skulle i gang”, fortæll<strong>er</strong> 21-årige Julie Antonsen,<br />
som lige <strong>er</strong> begyndt på sit tredje semest<strong>er</strong> på<br />
finansbacheloruddannelsen og d<strong>er</strong>med <strong>er</strong> knap<br />
en tredjedel henne i studiet, som tag<strong>er</strong><br />
tre et halvt år.<br />
Den store eft<strong>er</strong>spørgsel har betydet, at<br />
<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vsakademi<strong>er</strong>ne i Århus og København<br />
i år har valgt at optage et hold<br />
finansbachelor<strong>er</strong> m<strong>er</strong>e end normalt.<br />
Hos Univ<strong>er</strong>sity College Nordjylland<br />
(det tidlig<strong>er</strong>e Nordjyllands Erhv<strong>er</strong>vsakademi)<br />
og Erhv<strong>er</strong>vsakademiet Lillebælt <strong>er</strong><br />
optaget dog uændret.<br />
”Vi kunne godt optage tre hold, men<br />
<strong>vi</strong> synes, d<strong>er</strong> skal være s<strong>er</strong>iøse praktikplads<strong>er</strong><br />
nok at få. Når <strong>vi</strong> får åbnet døren<br />
til fl<strong>er</strong>e <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong> i industrien og det<br />
offentlige, <strong>er</strong> jeg sikk<strong>er</strong> på, at <strong>vi</strong> også øg<strong>er</strong> med et<br />
ekstra hold. Indtil <strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e hold<strong>er</strong> <strong>vi</strong> lidt igen. Vi <strong>er</strong><br />
meget opmærksomme på ikke at udvande uddannelsen,<br />
men at bevare en høj kvalitet”, lyd<strong>er</strong> det<br />
fra Jacob Mentz, <strong>vi</strong>cedirektør i int<strong>er</strong>nationale relation<strong>er</strong><br />
på Erhv<strong>er</strong>vsakademiet Lillebælt.<br />
Partn<strong>er</strong>aftal<strong>er</strong> giv<strong>er</strong> praktikaftal<strong>er</strong><br />
Topdanmarks tidlige rekrutt<strong>er</strong>ing af 21-årige<br />
Julie Antonsen og fem af hendes klassekamm<strong>er</strong>at<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> en del af Topdanmarks partn<strong>er</strong>aftale med<br />
Erhv<strong>er</strong>vsakademiet Lillebælt. Erhv<strong>er</strong>vsakademiet<br />
har de sidste fem år indgået partn<strong>er</strong>aftal<strong>er</strong> med<br />
store <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong> med henblik på at få uddannet,<br />
rekrutt<strong>er</strong>et og siden ansat finansbachelor<strong>er</strong><br />
i faste stilling<strong>er</strong>. Sydbank var den første <strong>vi</strong>rksomhed,<br />
Erhv<strong>er</strong>vsakademiet Lillebælt indgik partn<strong>er</strong>aftal<strong>er</strong><br />
med. Siden <strong>er</strong> store finansielle spill<strong>er</strong>e<br />
som Danske Bank og Nordea også kommet til. I<br />
samspil med <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vsakademiet bliv<strong>er</strong> de stud<strong>er</strong>ende<br />
tidligt tilbudt student<strong>er</strong>job, praktikplads og<br />
måske i sidste ende også en fast stilling. •
Kan du <strong>vi</strong>nde<br />
nye kund<strong>er</strong>?<br />
Senior <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vsrådgiv<strong>er</strong>e til hele landet<br />
Kan du opdyrke nye relation<strong>er</strong> og skabe ny forretning uden at gå på kompromis<br />
med den professionelle rådgivning? Og <strong>vi</strong>l du arbejde i en af landets største<br />
finansielle <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>, hvor bankområdet <strong>er</strong> i konstant fremgang?<br />
Så har <strong>vi</strong> jobbet til dig.<br />
Din primære opgave bliv<strong>er</strong> at tiltrække nye <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vskund<strong>er</strong>. Du får sideløbende<br />
ansvar for en mindre portefølje af eksist<strong>er</strong>ende kund<strong>er</strong>, som du skal pleje og<br />
ud<strong>vi</strong>kle, men dit hovedfokus bliv<strong>er</strong> opsøgende relationsopbygning rettet mod<br />
nye kund<strong>er</strong>.<br />
Via din karri<strong>er</strong>e i den finansielle sektor har du fået solid <strong>er</strong>faring med rådgivning<br />
af og salg til <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vskund<strong>er</strong>, og du har <strong>vi</strong>st, at du kan skabe og vedligeholde<br />
langvarige relation<strong>er</strong>. Du har d<strong>er</strong>for også all<strong>er</strong>ede et eksist<strong>er</strong>ende netværk og<br />
bred <strong>vi</strong>den om finansielle løsning<strong>er</strong>.<br />
Læs m<strong>er</strong>e om jobbet og livet i Nykredit på nykredit.dk/job
46<br />
job & karri<strong>er</strong>e<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Ny MBA for mellemled<strong>er</strong>e<br />
og specialist<strong>er</strong><br />
Niels Brock har lanc<strong>er</strong>et en ny MBA-uddannelse, som ikke<br />
kun henvend<strong>er</strong> sig til topchef<strong>er</strong> med dybe lomm<strong>er</strong>. Simone<br />
Wejlemand, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> filialdirektør i Nordea, <strong>vi</strong>l udbygge sine<br />
ledelsesmæssige kompetenc<strong>er</strong> på uddannelsen<br />
Af Mille Morsing<br />
Foto: nana Reim<strong>er</strong>s<br />
I septemb<strong>er</strong> går uddannelsesinstitutionen Niels<br />
Brock i luften med en ny Mast<strong>er</strong> of Business<br />
Administration-uddannelse (MBA), som adskill<strong>er</strong><br />
sig fra de klassiske MBA-uddannels<strong>er</strong> ved også at<br />
give mellemled<strong>er</strong>e og specialist<strong>er</strong> en mulighed for<br />
at få den eft<strong>er</strong>tragtede uddannelse. Ifølge dekan<br />
på Niels Brock Lasse Wib<strong>er</strong>g <strong>er</strong> den nye uddannelse<br />
særligt egnet for led<strong>er</strong>e, som i stigende<br />
omfang får fl<strong>er</strong>e ledelsesopgav<strong>er</strong> og m<strong>er</strong>e ansvar,<br />
ell<strong>er</strong> specialist<strong>er</strong>, som involv<strong>er</strong>es i projekt<strong>er</strong> på<br />
tværs af organisationen.<br />
”Forandring<strong>er</strong> <strong>er</strong> blevet et grund<strong>vi</strong>lkår i arbejdslivet,<br />
og særligt den finansielle sektor befind<strong>er</strong> sig<br />
i en brydningstid. Nye ramm<strong>er</strong> for finansiel rådgivning,<br />
import af udenlandsk arbejdskraft blandt<br />
bank<strong>er</strong>, realkreditinstitutt<strong>er</strong>, forsikringsselskab<strong>er</strong> og<br />
pensionsselskab<strong>er</strong> har affødt behov for nye kompetenc<strong>er</strong>”,<br />
sig<strong>er</strong> Lasse Wib<strong>er</strong>g, d<strong>er</strong> men<strong>er</strong>, at uddannelsen<br />
d<strong>er</strong>for <strong>er</strong> særligt attraktiv for finansfolk.<br />
Niels Brock har indtil <strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e oplevet en stor<br />
int<strong>er</strong>esse for uddannelsen, og man <strong>er</strong> all<strong>er</strong>ede i<br />
gang med at fylde næste hold med studiestart den<br />
27. septemb<strong>er</strong>. Populariteten skal blandt andet<br />
findes i prisen. Typisk kan en MBA-uddannelse<br />
godt løbe op i en halv million kron<strong>er</strong>, hvor den<br />
nye MBA-uddannelse på Niels Brock kun kost<strong>er</strong><br />
125.000 kron<strong>er</strong>. Prisen har man holdt nede ved<br />
at skære dyre, an<strong>er</strong>kendte MBA-forelæs<strong>er</strong>e fra<br />
og d<strong>er</strong>imod udbyde und<strong>er</strong><strong>vi</strong>sningen med egne<br />
und<strong>er</strong><strong>vi</strong>s<strong>er</strong>e. Und<strong>er</strong><strong>vi</strong>sningen foregår, modsat<br />
andre MBA-uddannels<strong>er</strong>, på dansk med udgangspunkt<br />
i int<strong>er</strong>national litt<strong>er</strong>atur, og alle opgav<strong>er</strong><br />
skrives på dansk. Det <strong>vi</strong>l, ifølge Lasse Wib<strong>er</strong>g, også<br />
appell<strong>er</strong>e særligt til mellemled<strong>er</strong>e og specialist<strong>er</strong>,<br />
fordi de ofte ikke <strong>er</strong> fortrolige med at udtrykke<br />
Simone Wejlemand håb<strong>er</strong>, at MBA’en <strong>vi</strong>l give<br />
hende en bred<strong>er</strong>e <strong>vi</strong>fte af <strong>vi</strong>den og <strong>er</strong>faring<br />
inden for ledelse og områd<strong>er</strong> som Business<br />
Strategy og Finance and Economics
Er du int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>et i at <strong>vi</strong>de m<strong>er</strong>e om den nye MBA-uddannelse,<br />
så kan du læse m<strong>er</strong>e på www.nielsbrock.dk/mba<br />
ell<strong>er</strong> kontakte dekan Lasse Wib<strong>er</strong>g på 23 21 46 49<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
job & karri<strong>er</strong>e<br />
47<br />
sig på akademisk engelsk, da det ikke <strong>er</strong> en del af<br />
d<strong>er</strong>es hv<strong>er</strong>dag.<br />
Plads til familie og karri<strong>er</strong>e<br />
En af de nye MBA-stud<strong>er</strong>ende på Niels Brock <strong>er</strong><br />
Simone Wejlemand, som <strong>er</strong> filialdirektør i Nordeas<br />
afdeling på Islands Brygge i København.<br />
Hun har siden færdiggørelsen af sin HD i organisation<br />
og ledelse i 2012 gået med tanken om at<br />
starte på en MBA-uddannelse.<br />
”Med en MBA <strong>vi</strong>lle jeg kunne bygge <strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e på<br />
mine nuværende ledelseskompetenc<strong>er</strong> og samtidig<br />
få en bred<strong>er</strong>e <strong>vi</strong>fte af <strong>vi</strong>den og <strong>er</strong>faring inden<br />
for andre områd<strong>er</strong> som Business Strategy og<br />
Finance and Economics. Det <strong>vi</strong>l give mig et indblik,<br />
som jeg kan bruge i mit nuværende og fremtidige<br />
arbejdsliv”, fortæll<strong>er</strong> Simone Wejlemand.<br />
Simone foreslog selv sin led<strong>er</strong>, at hun g<strong>er</strong>ne<br />
<strong>vi</strong>lle eft<strong>er</strong>uddannes, og godt en måned eft<strong>er</strong> d<strong>er</strong>es<br />
Om MBA-uddannelsen:<br />
MBA-uddannelsen <strong>er</strong> en toårig deltidsuddannelse, som udbydes af Niels<br />
Brock og Middelsex Univ<strong>er</strong>sity London. Den består af seks fagmodul<strong>er</strong> og et<br />
MBA-projekt. D<strong>er</strong> anvendes forskellige und<strong>er</strong><strong>vi</strong>sningsform<strong>er</strong> som dialogbas<strong>er</strong>ede<br />
forelæsning<strong>er</strong>, cases, gruppearbejde og projekt<strong>er</strong> med udgangspunkt i<br />
deltag<strong>er</strong>nes egne <strong>er</strong>faring<strong>er</strong>.<br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> forskellige måd<strong>er</strong> at finansi<strong>er</strong>e MBA-uddannelsen på. Man kan selv<br />
betale hele beløbet, få uddannelsen betalt af arbejdsgiv<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gøre brug af<br />
bruttolønsordningen, hvor værdien af uddannelsen, som firmaet betal<strong>er</strong>, bliv<strong>er</strong><br />
modsvaret af en nedgang i bruttolønnen (løn før skattetræk). Samtidig komm<strong>er</strong><br />
medarbejd<strong>er</strong>en selv til at betale mindre i skat, og d<strong>er</strong>ved kan man spare<br />
op imod halvdelen af uddannelsens pris.<br />
samtale blev MBA-uddannelsen på Niels Brock udbudt.<br />
”Jeg synes, uddannelsen lød int<strong>er</strong>essant, til dels på grund<br />
af studiets opbygning – som tillad<strong>er</strong>, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> tid til at varetage<br />
sit arbejde og privatliv, samtidig med at jeg kan dygtiggøre<br />
mig og blive inspir<strong>er</strong>et inden for nye fagområd<strong>er</strong>”, fortæll<strong>er</strong><br />
Simone Wejlemand. •<br />
DET KOSTER DIT<br />
MEDLEMSKAB<br />
Finansforbundets kontingent <strong>er</strong> lavt sammenlignet<br />
med andre fagforening<strong>er</strong>, og så kan<br />
det trækkes 100 procent fra i skat (dog ikke<br />
h<strong>vi</strong>s man <strong>er</strong> pensionist og fyldt 65 år).<br />
H<strong>er</strong> <strong>er</strong> de månedlige sats<strong>er</strong>:<br />
• Heltid: 240,00 kr.<br />
• Deltid (30 tim<strong>er</strong> ugentligt ell<strong>er</strong><br />
d<strong>er</strong>und<strong>er</strong>): 185 kr.<br />
• Ledige, heltid: 150 kr.<br />
• Ledige, deltid: 135 kr.<br />
• Elev<strong>er</strong>: 120 kr.<br />
• H<strong>vi</strong>lende medlemm<strong>er</strong>/passive/<br />
pensionist<strong>er</strong>: 50 kr.<br />
ER DU STUDERENDE?<br />
Medlemskab <strong>er</strong> gratis for stud<strong>er</strong>ende på uddannels<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> rett<strong>er</strong> sig mod den finansielle<br />
sektor. Arbejd<strong>er</strong> du m<strong>er</strong>e end 8 tim<strong>er</strong> om<br />
ugen i en finansiel <strong>vi</strong>rksomhed, skal du dog<br />
betale kr. 120 kr. om måneden i kontingent<br />
ARBEJDER DU MED IT?<br />
Finansforbundet har en attraktiv dobbeltmedlemskabsaftale<br />
med Prosa, så du kan<br />
drage fordel af begge forbunds medlemstilbud.<br />
Medlemskab af både Finansforbundet<br />
og Prosa kost<strong>er</strong> 383,00 kr. pr. måned.<br />
ER DU PÅ ORLOV?<br />
H<strong>vi</strong>s du udelukkende modtag<strong>er</strong> dagpenge<br />
und<strong>er</strong> orlov, ell<strong>er</strong> hold<strong>er</strong> en orlov helt uden at<br />
få penge ind på kontoen, kan du nøjes med at<br />
betale 50 kron<strong>er</strong> p<strong>er</strong> måned i kontingent og<br />
stadig nyde godt af alle de tilbud, forbundet<br />
giv<strong>er</strong> dig.<br />
Det <strong>er</strong> <strong>vi</strong>gtigt at dit medlemskab <strong>er</strong><br />
registr<strong>er</strong>et korrekt, da det har betydning<br />
for dine rettighed<strong>er</strong>, f.eks. til faglig og<br />
juridisk bistand.
48<br />
job & karri<strong>er</strong>e<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Led<strong>er</strong>e skal<br />
rustes mentalt<br />
Mental robusthed <strong>er</strong> ikke noget, man enten har ell<strong>er</strong> ikke har. Det <strong>er</strong><br />
en psykologisk færdighed, som kan trænes, og det <strong>er</strong> nødvendigt<br />
for at møde det mod<strong>er</strong>ne arbejdslivs mange udfordring<strong>er</strong>, sig<strong>er</strong><br />
psykolog og direktør i Cent<strong>er</strong> for Mental Robusthed, Eva H<strong>er</strong>tz,<br />
som und<strong>er</strong><strong>vi</strong>s<strong>er</strong> i to FOKUS-arrangement<strong>er</strong> for led<strong>er</strong>e<br />
Af Sabina Furbo<br />
Da 130 kampsoldat<strong>er</strong> fra livgarden sidste år tog<br />
til Afghanistan, fik de m<strong>er</strong>e end <strong>vi</strong>den om strategisk<br />
krigsførelse med i rygsækken. Forinden<br />
havde de nemlig, som de første danske soldat<strong>er</strong><br />
h<strong>er</strong>hjemme, gennemgået et 40-tim<strong>er</strong>s<br />
und<strong>er</strong><strong>vi</strong>sningsprogram med afsæt i positiv<br />
psykologi, hvor målet var at styrke d<strong>er</strong>es<br />
mentale robusthed. Og noget tyd<strong>er</strong> på, at<br />
det var en god invest<strong>er</strong>ing.<br />
I hv<strong>er</strong>t fald <strong>vi</strong>s<strong>er</strong> de foreløbige resultat<strong>er</strong>,<br />
at fl<strong>er</strong>tallet af soldat<strong>er</strong>ne i høj<strong>er</strong>e grad end<br />
før oplev<strong>er</strong>, at de nok skal klare sig, når de<br />
mød<strong>er</strong> vanskelighed<strong>er</strong>, at de har nogle at<br />
støtte sig til, når d<strong>er</strong> <strong>er</strong> brug for det, og at de<br />
sjældn<strong>er</strong>e føl<strong>er</strong> sig paniske, rædselsslagne,<br />
fort<strong>vi</strong>vlede ell<strong>er</strong> fortabte. End<strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e har fl<strong>er</strong>tallet<br />
også lett<strong>er</strong>e ved at falde i søvn ell<strong>er</strong> sove igennem.<br />
Nu kan ledelse i den finansielle sektor<br />
forhåbentlig ikke sammenlignes med krigsførelse,<br />
men ikke desto mindre <strong>vi</strong>s<strong>er</strong> både den hjemlige<br />
”D<strong>er</strong> <strong>er</strong> ingen, d<strong>er</strong><br />
slipp<strong>er</strong> let fra noget i det<br />
mod<strong>er</strong>ne arbejdsliv.<br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> et stort arbejdspres,<br />
og forventning<strong>er</strong>ne til<br />
medarbejd<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> store"<br />
Eva H<strong>er</strong>tz<br />
forskning og forskning fra USA, at det kræv<strong>er</strong><br />
mental robusthed at holde fast i gnisten, kunne<br />
ud<strong>vi</strong>kle sig og undgå stress i tid<strong>er</strong> med forandring<strong>er</strong><br />
og pres, hvad enten din arbejdsplads <strong>er</strong><br />
slagmarken ell<strong>er</strong> den mod<strong>er</strong>ne arbejdsplads<br />
med dets krav om e<strong>vi</strong>g forandring, effekti<strong>vi</strong>s<strong>er</strong>ing<br />
og fleksibilitet.<br />
Det fortæll<strong>er</strong> psykolog og direktør i<br />
Cent<strong>er</strong> for Mental Robusthed, Eva H<strong>er</strong>tz,<br />
som blandt andet <strong>er</strong> ophavsk<strong>vi</strong>nde til det<br />
træningsprogram i mental robusthed, som<br />
de danske soldat<strong>er</strong> har været und<strong>er</strong><strong>vi</strong>st i.<br />
”D<strong>er</strong> <strong>er</strong> ingen, d<strong>er</strong> slipp<strong>er</strong> let fra noget<br />
i det mod<strong>er</strong>ne arbejdsliv. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> et stort<br />
arbejdspres, og forventning<strong>er</strong>ne til medarbejd<strong>er</strong>ne<br />
<strong>er</strong> store. WHO regn<strong>er</strong> med, at stress <strong>er</strong><br />
den mest almindelige og alvorlige sygdom i 2020.<br />
En epidemi, som <strong>vi</strong>l kræve fl<strong>er</strong>e ressourc<strong>er</strong> end eksempel<strong>vi</strong>s<br />
aids. Det skyldes, at den ramm<strong>er</strong> vores<br />
<strong>vi</strong>gtigste ressource, nemlig vores hj<strong>er</strong>ne. D<strong>er</strong>for<br />
<strong>er</strong> <strong>vi</strong> nødt til at holde fast i den mentale robusthed<br />
for at kunne klare mosten. Det <strong>er</strong> som med<br />
soldat<strong>er</strong>ne en forebyggende nødvendig indsats”,<br />
fortæll<strong>er</strong> Eva H<strong>er</strong>tz, som til eft<strong>er</strong>året <strong>vi</strong>l und<strong>er</strong><strong>vi</strong>se<br />
led<strong>er</strong>e i mental robusthed på to FOKUS-arrangement<strong>er</strong>.<br />
Øge arbejdsglæde og trivsel<br />
Ret beset handl<strong>er</strong> mental robusthed om at træne<br />
psykologiske færdighed<strong>er</strong>, på lige fod som <strong>vi</strong><br />
træn<strong>er</strong> vores fysiske formåen. Igennem indsigt i<br />
egne psykologiske ressourc<strong>er</strong>, og hvordan disse<br />
bringes i spil, får deltag<strong>er</strong>ne konkrete værktøj<strong>er</strong><br />
til at øge d<strong>er</strong>es mentale robusthed. Kurset <strong>er</strong><br />
ikke et <strong>vi</strong>dund<strong>er</strong>middel, d<strong>er</strong> straks øg<strong>er</strong> deltag<strong>er</strong>ens<br />
psykologiske robusthed, målet <strong>er</strong> at give
• Sådan bliv<strong>er</strong> du headhuntet<br />
• Løft karri<strong>er</strong>en med en MBA<br />
• LinkedIn <strong>er</strong> et must for dig<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
job & karri<strong>er</strong>e<br />
49<br />
Eft<strong>er</strong>årets led<strong>er</strong>kurs<strong>er</strong><br />
Kursus: Mental robusthed for led<strong>er</strong>e<br />
København 4.-5. oktob<strong>er</strong><br />
Børkop: 1.-2. novemb<strong>er</strong><br />
Temadag: Ledelse i forandring<br />
København 2. oktob<strong>er</strong> og 18. novemb<strong>er</strong><br />
Fred<strong>er</strong>icia 8. oktob<strong>er</strong><br />
Århus 29. oktob<strong>er</strong><br />
Aalborg 5. novemb<strong>er</strong><br />
Temadag: At trives som led<strong>er</strong><br />
København 8. oktob<strong>er</strong> og 11. novemb<strong>er</strong><br />
Århus 22. oktob<strong>er</strong><br />
Aalborg 30. oktob<strong>er</strong><br />
Kursus: Krop, autoritet og p<strong>er</strong>sonligt led<strong>er</strong>skab<br />
Skælskør 26.-27. oktob<strong>er</strong><br />
Temadag: Ny som led<strong>er</strong> i finanssektoren<br />
København 28. oktob<strong>er</strong><br />
Update: Ledelse på distance<br />
København 5. novemb<strong>er</strong>.<br />
Læs m<strong>er</strong>e og tilmeld dig kurs<strong>er</strong>ne på www.finansforbundet.dk und<strong>er</strong><br />
arrangement<strong>er</strong> og led<strong>er</strong>e.<br />
værktøj<strong>er</strong>ne til selv at kunne træne sin mentale<br />
robusthed. D<strong>er</strong>for får alle en p<strong>er</strong>sonlig træningsapp<br />
med hjem og en VIA-rapport med indgående<br />
beskrivelse af deltag<strong>er</strong>ens styrk<strong>er</strong>.<br />
”Vi ved fra ny<strong>er</strong>e forskning, at hj<strong>er</strong>nen <strong>er</strong> plastisk,<br />
det <strong>vi</strong>l sige, at <strong>vi</strong> kan opretholde og ud<strong>vi</strong>de<br />
dens kapacitet, men som det <strong>er</strong> med muskl<strong>er</strong>,<br />
skal færdighed<strong>er</strong>ne trænes for at opnå den øgede<br />
arbejdsglæde og trivsel, som i sidste ende <strong>er</strong> med<br />
til at forebygge stress”, fortæll<strong>er</strong> Eva H<strong>er</strong>tz.<br />
For at målrette und<strong>er</strong><strong>vi</strong>sningen til den finansielle<br />
sektor har hun int<strong>er</strong><strong>vi</strong>ewet repræsentant<strong>er</strong><br />
fra denne sektor for at kunne pinpointe de<br />
væsentlige udfordring<strong>er</strong>, som led<strong>er</strong>e i den finansielle<br />
sektor har.<br />
”Det <strong>er</strong> en gruppe – især mellemled<strong>er</strong>e – som<br />
føl<strong>er</strong> et meget stort pres – ikke mindst på ressourc<strong>er</strong>ne.<br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> konstant krav om effekti<strong>vi</strong>s<strong>er</strong>ing,<br />
og nedskæring<strong>er</strong> og organisationsforandring<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
konstante. D<strong>er</strong>udov<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>er</strong> en målkultur, som<br />
ikke altid stemm<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>ens med led<strong>er</strong>nes egne<br />
værdi<strong>er</strong> og etik. Men for at være en god led<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
det <strong>vi</strong>gtigt, at du <strong>er</strong> i stand til at håndt<strong>er</strong>e din egen<br />
usikk<strong>er</strong>hed, førend du kan håndt<strong>er</strong>e medarbejd<strong>er</strong>nes.<br />
Og det <strong>er</strong> blandt andet h<strong>er</strong>, den mentale<br />
robusthed spill<strong>er</strong> ind”, fortæll<strong>er</strong> psykologen og<br />
påpeg<strong>er</strong>, at træningen foruden at øge trivsel og<br />
arbejdsglæde øg<strong>er</strong> led<strong>er</strong>ens p<strong>er</strong>formance, styrk<strong>er</strong><br />
samarbejdskulturen og styrk<strong>er</strong> led<strong>er</strong>ens fokus,<br />
målorient<strong>er</strong>ing, innovation og kreati<strong>vi</strong>tet. •<br />
Kommende FOKUS-arrangement<strong>er</strong><br />
I den kommende tid kan du blandt meget andet tilmelde dig:<br />
24/9 Skiv så du når dine mål – lær at arbejde<br />
strategisk med dine tekst<strong>er</strong> - København<br />
Medlemstilbud<br />
Gratis karri<strong>er</strong>emagasin<br />
Penge og Privatøkonomi har i samarbejde med<br />
Finansforbundet udgivet et karri<strong>er</strong>emagasin med en<br />
række artikl<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> kan hjælpe dig <strong>vi</strong>d<strong>er</strong>e til et bedre<br />
arbejdsliv.<br />
eft<strong>er</strong>året 2013 w w w.penge.dk<br />
25/9 Fokus Univ<strong>er</strong>sity (En s<strong>er</strong>ie på 4. sidste onsdag i<br />
måneden august- novemb<strong>er</strong>) - København<br />
1/10 Update: HD i Finansiel rådgivning - introduktion -<br />
stærke kompetenc<strong>er</strong> ud<strong>vi</strong>d<strong>er</strong> dine jobmulighed<strong>er</strong><br />
- København<br />
Rek<strong>vi</strong>r<strong>er</strong> magasinet på<br />
hjemmesiden Penge.dk/<br />
Finansforbundet<br />
6<br />
Genveje<br />
til et<br />
fed<strong>er</strong>e job<br />
Karri<strong>er</strong>emagasin i samarbejde med<br />
• Markedsfør dig selv på nettet<br />
• Slå døren ind til din nye stilling<br />
Læs m<strong>er</strong>e og tilmeld dig på<br />
Finansforbundet.dk/fokus<br />
• Dine ref<strong>er</strong>enc<strong>er</strong> <strong>er</strong> guld værd – brug dem
50<br />
job & karri<strong>er</strong>e<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Akutpakke hjalp ikke<br />
ledige finansfolk<br />
74 procent af 163 ledige medlemm<strong>er</strong> af Finansforbundet<br />
men<strong>er</strong> i ”ringe grad” ell<strong>er</strong> ”slet ikke”,<br />
at tilbuddene i Akutpakken har været relevant<br />
for dem i forhold til at komme i beskæftigelse,<br />
og kun seks har fået et såkaldt akutjob. Det<br />
<strong>vi</strong>s<strong>er</strong> en und<strong>er</strong>søgelse blandt ledige omfattet<br />
af Akutpakken, som FTF-A har foretaget.<br />
Tallene ligg<strong>er</strong> i tråd med resten af FTF-A’s<br />
medlemsskare omfattet af pakken – h<strong>er</strong> mente<br />
72 procent, at pakken i ringe grad ell<strong>er</strong> slet ikke<br />
har været relevant for dem, mens kun 25 ud af<br />
de 529 medlemm<strong>er</strong> i und<strong>er</strong>søgelsen har fået<br />
et akutjob.<br />
Akutpakken blev forhandlet hjem af beskæftigelsesminist<strong>er</strong><br />
Mette Fred<strong>er</strong>iksen (S),<br />
som afsatte 332 million<strong>er</strong> kron<strong>er</strong> i 2012 og 2013<br />
til blandt andet at oprette et særligt jobb<strong>er</strong>edskab<br />
i a-kass<strong>er</strong> og jobcentre, h<strong>vi</strong>s opgave var<br />
arbejdsløse, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> på vej til at opbruge retten til<br />
dagpenge. Sen<strong>er</strong>e kom den såkaldte akut-job<br />
pakke, hvor Reg<strong>er</strong>ingen sammen med DA, KL<br />
og Danske Region<strong>er</strong> gennem en ekstraordinær<br />
indsats <strong>vi</strong>lle målrette 12.500 akutjobs til ledige,<br />
d<strong>er</strong> frem til juli 2013 havde 13 ug<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> mindre<br />
tilbage af d<strong>er</strong>es dagpengep<strong>er</strong>iode, ell<strong>er</strong> d<strong>er</strong> har<br />
opbrugt d<strong>er</strong>es ret til dagpenge.<br />
At den ekstraordinære indsats for de<br />
b<strong>er</strong>ørte ledige ikke har givet den ønskede<br />
effekt, komm<strong>er</strong> ikke bag på Finansforbundets<br />
formand Kent Pet<strong>er</strong>sen.<br />
”Hjælpen bestod i <strong>vi</strong>rkeligheden bare af<br />
m<strong>er</strong>e af det samme, som all<strong>er</strong>ede blev tilbudt<br />
de ledige. I stedet for kortvarige løsning<strong>er</strong>,<br />
bestående af m<strong>er</strong>e af ingenting, <strong>er</strong> d<strong>er</strong> behov<br />
for et kursskifte i beskæftigelsespolitikken,<br />
som i høj<strong>er</strong>e grad fokus<strong>er</strong> på de lediges behov<br />
for varig beskæftigelse” sig<strong>er</strong> Kent Pet<strong>er</strong>sen til<br />
Nyhedsbrevet Finans. /SF<br />
Kent Pet<strong>er</strong>sen<br />
8.500 ansøgning<strong>er</strong><br />
til 235 job i Danske<br />
Bank og Nordea<br />
Unge akademik<strong>er</strong>e kæmp<strong>er</strong> hårdt<br />
om plads<strong>er</strong>ne på de såkaldte graduate-programm<strong>er</strong><br />
hos Danske Bank<br />
og Nordea.. I år har bank<strong>er</strong>ne til sammen<br />
modtaget 8.500 ansøgning<strong>er</strong><br />
til de 235 stilling<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> opslået,<br />
skriv<strong>er</strong> B<strong>er</strong>lingske Business.<br />
”Jeg kan ikke udelukke, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
nogen, som har valgt Danske Bank<br />
fra på grund af den storm, d<strong>er</strong> har<br />
været omkring os. Men faktum <strong>er</strong>, at<br />
<strong>vi</strong> aldrig har fået så mange ansøgning<strong>er</strong><br />
til vores graduate-forløb som<br />
i år. Vi oplev<strong>er</strong> tilmed, at mange reag<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
positivt på udsigten til at bidrage<br />
til de store forandring<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> sk<strong>er</strong> i<br />
banken i disse år”, sig<strong>er</strong> HR-direktør<br />
i Danske Bank Helle Havgaard til B<strong>er</strong>lingske<br />
Business.<br />
Stor eft<strong>er</strong>spørgsel på<br />
finansbachelor<strong>er</strong><br />
376 unge start<strong>er</strong> i år på finansbacheloruddannelsen,<br />
og det <strong>er</strong> en stigning på<br />
15 procent i forhold til sidste år, hvor 321<br />
slap gennem nåleøjet. Erhv<strong>er</strong>vsakademi<br />
Aarhus <strong>er</strong> et af de uddannelsessted<strong>er</strong>,<br />
som i år har valgt at optage fl<strong>er</strong>e finansbachelor<strong>er</strong><br />
og færre finansøkonom<strong>er</strong>.<br />
Ifølge uddannelseschefen for finansøkonom-<br />
og finansbacheloruddannelsen på<br />
Erhv<strong>er</strong>vsakademi Aarhus, Rikke Christoff<strong>er</strong>sen,<br />
har de i år satset stærk<strong>er</strong>e på<br />
finansbachelor<strong>er</strong>ne, fordi d<strong>er</strong> <strong>er</strong> en stor<br />
eft<strong>er</strong>spørgsel fra arbejdsmarkedet.<br />
”Finansbachelor<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> blevet så<br />
eft<strong>er</strong>spurgte, fordi de adskill<strong>er</strong> sig fra<br />
finansøkonom<strong>er</strong>ne ved at være m<strong>er</strong>e<br />
akademiske”, sig<strong>er</strong> Rikke Christoff<strong>er</strong>sen<br />
til Nyhedsbrevet Finans.<br />
Hos FA (Finanssektorens Arbejdsgiv<strong>er</strong>forening),<br />
har de også bemærket den<br />
øgede int<strong>er</strong>esse for finansbachelor<strong>er</strong>ne.<br />
”Både den finansielle sektor og andre<br />
sektor<strong>er</strong> <strong>er</strong> begyndt at int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>e sig<br />
for finansbachelor<strong>er</strong>, og især forsikringsbranchen<br />
har <strong>vi</strong>rkelig taget dem til sig”,<br />
fortæll<strong>er</strong> seniorkonsulent hos FA, Michael<br />
Boas Ped<strong>er</strong>sen.<br />
I Finansforbundet <strong>er</strong> man glade for<br />
den stigende eft<strong>er</strong>spørgsel på finansbachelor<strong>er</strong>.<br />
”Det <strong>er</strong> positivt at optaget til finansfaglige<br />
uddannels<strong>er</strong> <strong>er</strong> stigende, da d<strong>er</strong><br />
- til trods for krisens spøgelse - i fremtiden<br />
<strong>vi</strong>l være et behov for veluddannede<br />
medarbejd<strong>er</strong>e i sektoren. Vi har stadig<br />
en demografisk udfordring - ikke så stor<br />
som før krisen, men dog stor nok til at <strong>vi</strong><br />
<strong>er</strong> nødt til at have et tilstrækkeligt stort<br />
rekrutt<strong>er</strong>ings grundlag til at kunne mætte<br />
den kommende eft<strong>er</strong>spørgsel. Jeg tror<br />
ikke de behøv<strong>er</strong> være så bekymrede for<br />
jobsituationen, når de engang <strong>er</strong> færdige<br />
med d<strong>er</strong>es uddannelse”, sig<strong>er</strong> Finansforbundets<br />
formand Kent Pet<strong>er</strong>sen.<br />
I år blev d<strong>er</strong> optaget 1.273 på finansøkonomuddannelsen,<br />
og det <strong>er</strong> et lille<br />
fald i forhold til sidste år, hvor d<strong>er</strong> blev<br />
optaget 1.341. /MM
52<br />
und<strong>er</strong>holdning<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Han fortæll<strong>er</strong> histori<strong>er</strong><br />
med musikken<br />
Mads Lang<strong>er</strong> brug<strong>er</strong> musikken til at udtrykke sig og fortælle histori<strong>er</strong>.<br />
Til eft<strong>er</strong>året har du mulighed for at opleve ham til en intimkonc<strong>er</strong>t på<br />
fem af Finansforbundets medlemsmød<strong>er</strong><br />
Af Mille Morsing Foto: Jasp<strong>er</strong> Carlb<strong>er</strong>g<br />
Mads Lang<strong>er</strong> ankomm<strong>er</strong> til int<strong>er</strong><strong>vi</strong>ewet i god tid. Han <strong>er</strong><br />
smilende og iført tøj som taget ud af et modemagasin og med<br />
et hår så højt, at selv Dylan McKay fra Bev<strong>er</strong>ly Hills 90210 <strong>vi</strong>lle<br />
blive misundelig. Men på trods af det glittede ydre, så kan man<br />
stadig mærke drengen fra Skive med de tætte famili<strong>er</strong>elation<strong>er</strong><br />
und<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>fladen. Den dreng, som stadig ses med gamle skolekamm<strong>er</strong>at<strong>er</strong><br />
og hyldes, når han komm<strong>er</strong> til hjemegnen og<br />
optræd<strong>er</strong>. Passionen for musik lys<strong>er</strong> ud af Mads Lang<strong>er</strong>s øjne,<br />
når han fortæll<strong>er</strong> om sin musikalske opvækst, hvor forældrene<br />
sang for ham som spæd, og han selv begyndte at spille, i det<br />
øjeblik han kunne nå tangent<strong>er</strong>ne på klav<strong>er</strong>et. Som barn skrev<br />
og fortalte han gys<strong>er</strong>histori<strong>er</strong> for sine skolekamm<strong>er</strong>at<strong>er</strong>, og da<br />
han var ti år, skrev han sine første sange. Selvom d<strong>er</strong> <strong>er</strong> gået<br />
lang tid siden gys<strong>er</strong>histori<strong>er</strong>ne, så s<strong>er</strong> 29-årige Mads Lang<strong>er</strong> stadig<br />
sig selv som lidt af en historiefortæll<strong>er</strong>.<br />
”Jeg sætt<strong>er</strong> mig ikke ned for at skrive et hit, men fordi jeg<br />
har et behov for at udtrykke mig. Jeg tænk<strong>er</strong> ikke ov<strong>er</strong>, hvad<br />
sangen kan blive til, for jeg tror på, at lytt<strong>er</strong>ne kan mærke,<br />
h<strong>vi</strong>s det <strong>vi</strong>rk<strong>er</strong> konstru<strong>er</strong>et. D<strong>er</strong>for prøv<strong>er</strong> jeg bare at lade<br />
inspirationen flyde frit, og så ramm<strong>er</strong> man nogle gange<br />
noget, som bliv<strong>er</strong> en ørehæng<strong>er</strong>”, fortæll<strong>er</strong> Mads Lang<strong>er</strong>,<br />
som brug<strong>er</strong> det meste af døgnets tim<strong>er</strong> på at skrive og produc<strong>er</strong>e<br />
sange. Så mange, at han til sit nyeste album ”In These<br />
Wat<strong>er</strong>s” havde 80 at vælge imellem.<br />
”D<strong>er</strong> <strong>er</strong> nogle, d<strong>er</strong> brug<strong>er</strong> tre år på at skrive 12 sange til en<br />
plade. Jeg <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e impulsiv med min musik og <strong>vi</strong>l hell<strong>er</strong>e skrive<br />
en masse og så hen ad vejen finde ud af, h<strong>vi</strong>lke sange d<strong>er</strong> skal<br />
sættes sammen til et album for at få den p<strong>er</strong>fekte helhed”.<br />
Fascin<strong>er</strong>et af ord<br />
Ide<strong>er</strong>ne til sangene komm<strong>er</strong> ofte fra situation<strong>er</strong> i Mads<br />
Lang<strong>er</strong>s eget liv, og han bliv<strong>er</strong> ofte fascin<strong>er</strong>et af ord og sætning<strong>er</strong>,<br />
som bliv<strong>er</strong> til små digte tilsat sælsomme melodi<strong>er</strong>.<br />
Hans musik bliv<strong>er</strong> ofte beskrevet som følsom pop, men d<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> ofte også blandet genr<strong>er</strong> som rock, soul og elektronisk<br />
musik ind i numrene.<br />
”Jeg har altid syntes, det var <strong>vi</strong>gtigt at være fordomsfri<br />
omkring musik. Jeg elsk<strong>er</strong> alle typ<strong>er</strong> musik, så længe de <strong>er</strong><br />
dybfølte og ærlige, og jeg tror også, jeg komm<strong>er</strong> til at lave<br />
mange forskellige plad<strong>er</strong> i min karri<strong>er</strong>e”.<br />
Valget om at synge på engelsk har også altid<br />
været meget be<strong>vi</strong>dst. Siden barndommen har<br />
Mads Lang<strong>er</strong> talt engelsk og lyttet meget til<br />
engelsk musik, som har været inspirationskilden<br />
til hans egen musik. Samtidig har han altid haft i<br />
tank<strong>er</strong>ne, at han g<strong>er</strong>ne <strong>vi</strong>lle prøve kræft<strong>er</strong> med en<br />
int<strong>er</strong>national karri<strong>er</strong>e.<br />
”Jeg har altid elsket eventyr og <strong>vi</strong>l g<strong>er</strong>ne opleve<br />
v<strong>er</strong>den, og så <strong>vi</strong>l jeg g<strong>er</strong>ne nå ud til så mange mennesk<strong>er</strong><br />
som muligt med min musik. I udlandet <strong>er</strong><br />
d<strong>er</strong> også større marked<strong>er</strong> og fl<strong>er</strong>e mulighed<strong>er</strong><br />
end h<strong>er</strong>hjemme”, sig<strong>er</strong> Mads Lang<strong>er</strong> og fortæll<strong>er</strong><br />
samtidig, at selvom en int<strong>er</strong>national karri<strong>er</strong>e <strong>er</strong> på<br />
trapp<strong>er</strong>ne, så føl<strong>er</strong> han sig også snart klar til at<br />
lave et dansksproget album.<br />
Godt forhold til banken<br />
Til eft<strong>er</strong>året kan Mads Lang<strong>er</strong> opleves på fem<br />
af Finansforbundets medlemsmød<strong>er</strong>, og selvom<br />
publikum ikke <strong>vi</strong>l være m<strong>er</strong>e end et par hundrede<br />
finansfolk, så føl<strong>er</strong> Mads Lang<strong>er</strong>, at de små konc<strong>er</strong>t<strong>er</strong><br />
giv<strong>er</strong> ham stor værdi, fordi han kan komme<br />
tilbage til udgangspunktet. Da det bare var ham<br />
og en guitar på scenen.<br />
”Ved intimkonc<strong>er</strong>t<strong>er</strong>ne kan jeg være m<strong>er</strong>e<br />
spontan, fordi det foregår und<strong>er</strong> m<strong>er</strong>e løse form<strong>er</strong>.<br />
Jeg snakk<strong>er</strong> m<strong>er</strong>e mellem numrene og<br />
fortæll<strong>er</strong> om mine sange, og hvad jeg har oplevet<br />
med dem. Jeg grib<strong>er</strong> de bolde, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> i nuet, og<br />
den stemning, som <strong>er</strong> i rummet”.<br />
Selvom Mads Lang<strong>er</strong> <strong>er</strong> en af Danmarks store<br />
popstj<strong>er</strong>n<strong>er</strong> og på vej til en int<strong>er</strong>national karri<strong>er</strong>e,<br />
så har han ikke glemt lokalfølelsen om sin<br />
hjemegn, og det <strong>er</strong> også <strong>vi</strong>gtigt for ham at være<br />
kunde i den lokale bank.<br />
”Jeg <strong>er</strong> stadig kunde i Salling Bank i Skive. De<br />
har bakket mig op hele vejen, også dengang jeg<br />
startede min musikkarri<strong>er</strong>e og havde brug for lidt<br />
hjælp til at få det hele til at hænge sammen”. •
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
und<strong>er</strong>holdning<br />
53<br />
”Jeg elsk<strong>er</strong> alle typ<strong>er</strong> musik, så længe de <strong>er</strong> dybfølte og<br />
ærlige, og jeg tror også, jeg komm<strong>er</strong> til at lave mange<br />
forskellige plad<strong>er</strong> i min karri<strong>er</strong>e”, sig<strong>er</strong> Mads Lang<strong>er</strong>.
54<br />
hobby<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Fejø<br />
forev<strong>er</strong><br />
Kim Hansen <strong>er</strong> femte gen<strong>er</strong>ation født på Fejø, og da afdelingsdirektøren i<br />
Jyske Bank fandt en håndfuld postkort fra øen, begyndte han at int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>e<br />
sig for Fejøs historie. Så meget, at Kim Hansen i dag administr<strong>er</strong><strong>er</strong> en<br />
hjemmeside og har skrevet en bog om øen nord for Lolland<br />
Af Kristine Jægesen Wilkens, freelancejournalist<br />
Foto: Jasp<strong>er</strong> Carlb<strong>er</strong>g<br />
Året var 1884, da Fejøs præst ansøgte Minist<strong>er</strong>iet for Kirkeog<br />
Und<strong>er</strong><strong>vi</strong>sningsvæsenet om at få ansat en grav<strong>er</strong> for at få<br />
standset de nærmest anarkistiske tilstande i nedgravningen<br />
af de døde på øen. Niels Ewaldsen b<strong>er</strong>ettede i sit brev til<br />
minist<strong>er</strong>iet, at det var blevet skik at grave, omtrent hvor man<br />
havde lyst, med det resultat, at man til tid<strong>er</strong> gravede, hvor<br />
d<strong>er</strong> kun få år forinden var nedsænket kist<strong>er</strong>.<br />
Ansøgningen blev imødekommet, og Hans Hansen blev<br />
ansat som grav<strong>er</strong>. Da han eft<strong>er</strong> 20 år som grav<strong>er</strong> døde, ov<strong>er</strong>tog<br />
hans hustru Kirstine hv<strong>er</strong>vet i yd<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e 19 år, og så kom<br />
turen til sønnen Andreas Hansen, d<strong>er</strong> var Fejøs grav<strong>er</strong> til sin<br />
død i 1955. D<strong>er</strong>eft<strong>er</strong> blev hans søn Hans Hansen grav<strong>er</strong>, men<br />
så var det slut!<br />
Som den første i Hansen-slægten greb Hans Hansens søn<br />
ikke spaden.<br />
Kim Hansen arbejd<strong>er</strong> som afdelingsdirektør i Jyske Bank,<br />
men tilknytningen til øen nord for Lolland har han bevaret. Han<br />
endte faktisk med at købe det hus, hans forfædre havde boet i<br />
som grav<strong>er</strong>e, og Kim Hansen dyrk<strong>er</strong> i dag Fejø som sin hobby.<br />
Firkantet af Fejø<br />
”De fleste af de mennesk<strong>er</strong>, som i dag bor på Fejø, har ingen<br />
<strong>er</strong>indring om øen, og d<strong>er</strong>for synes jeg, det <strong>er</strong> <strong>vi</strong>gtigt at<br />
fortælle Fejøs historie, så den ikke går i glemmebogen”, sig<strong>er</strong><br />
Kim Hansen, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> forfatt<strong>er</strong> til en bog om øen og indehav<strong>er</strong><br />
af den velbesøgte hjemmeside www.fejoe.info. D<strong>er</strong> går ikke<br />
en dag, hvor Kim Hansen ikke tjekk<strong>er</strong> sin hjemmeside, og<br />
han får hele tiden idé<strong>er</strong> til nye emn<strong>er</strong>, han <strong>vi</strong>l kaste sig ov<strong>er</strong>.<br />
”H<strong>vi</strong>s min kone <strong>er</strong> af sted for at passe børnebørn, så bliv<strong>er</strong><br />
jeg fuldstændig opslugt, fordi den ene historie tag<strong>er</strong> den<br />
anden – histori<strong>er</strong>ne grib<strong>er</strong> hele tiden ind i hinanden, også<br />
min historie. Så sidd<strong>er</strong> jeg foran comput<strong>er</strong>en, til jeg bliv<strong>er</strong><br />
firkantet i hovedet, men jeg kobl<strong>er</strong> fuldstændig af”, fortæll<strong>er</strong><br />
Kim Hansen.<br />
Fejø løb<strong>er</strong> i Kim Hansens år<strong>er</strong>. Han blev født på Fejø i 1955<br />
og tilbragte sin barndom på øen, indtil han som 16-årig flyttede<br />
for at gå i gymnasiet på Sorø Akademi. Som klassisk sproglig<br />
student med græsk og latin inde bag huen valgte Kim Hansen<br />
at søge ind på teologi, da han flyttede til København for at læse.<br />
Men den unge fyr fandt studiet og sine medstude-rende en<br />
smule for troende – selv var han bare int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>et i den historiske<br />
dimension – og eft<strong>er</strong> et år valgte han teologi fra til fordel<br />
for arkæologi. H<strong>er</strong> blev det imidl<strong>er</strong>tid også kun til et enkelt år.<br />
”Det var et spændende studie – men brødløst! Eft<strong>er</strong> de to<br />
år skyldte jeg 40.000 kron<strong>er</strong> i studielån, og da man nærmest<br />
blev uddannet til arbejdsløshed som arkæolog, kunne jeg<br />
ikke ov<strong>er</strong>skue at fortsætte”, sig<strong>er</strong> Kim Hansen.<br />
Fra teologi til tal<br />
Han tog i stedet en høj<strong>er</strong>e handelseksamen på Niels Brock og<br />
sen<strong>er</strong>e en HD i finansi<strong>er</strong>ing og søgte ind i banksektoren. Kim<br />
Hansen havde fuld fart på sin karri<strong>er</strong>e i veksel<strong>er</strong><strong>er</strong>branchen,
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
hobby<br />
55<br />
”Man komm<strong>er</strong> <strong>vi</strong>dt omkring, når man læs<strong>er</strong> historie,<br />
og får en forståelse for, hvorfor mange ting sk<strong>er</strong><br />
rundt om i v<strong>er</strong>den”, sig<strong>er</strong> Kim Hansen, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> bidt af<br />
lokalhistorie om Fejø<br />
og på et tidspunkt blev <strong>vi</strong>llaen i Ordrup ved Charlottenlund<br />
suppl<strong>er</strong>et med et somm<strong>er</strong>hus på Fejø – og det var ikke et<br />
h<strong>vi</strong>lket som helst hus, men det hus, hans forfædre gen<strong>er</strong>ation<br />
eft<strong>er</strong> gen<strong>er</strong>ation havde beboet som grav<strong>er</strong>e.<br />
Og et par år sen<strong>er</strong>e besluttede Kim Hansen og hans kone<br />
at sætte tempoet i livet ned og ikke bare besøge Fejø i weekend<strong>er</strong><br />
og f<strong>er</strong>i<strong>er</strong>. Familien, d<strong>er</strong> nu også talte to små børn på<br />
5 og 2 år, flyttede p<strong>er</strong>manent til Fejø. En helt anden ø end<br />
den, han voksede op på.<br />
”Da jeg var barn på Fejø i slutningen af 1950’<strong>er</strong>ne og i<br />
1960’<strong>er</strong>ne, boede d<strong>er</strong> 1.000 mennesk<strong>er</strong> på øen, og da <strong>vi</strong> flyttede<br />
tilbage i 1988, var d<strong>er</strong> 600 tilbage. Da jeg var barn, var<br />
d<strong>er</strong> syv købmænd, en brugsuddel<strong>er</strong>, en slagt<strong>er</strong>, to bag<strong>er</strong>e<br />
og to manufakturhandl<strong>er</strong>e – i 1988 var d<strong>er</strong> én købmand”,<br />
fortæll<strong>er</strong> Kim Hansen om den historie, han siden begyndte<br />
at dykke dybt ned i.<br />
På et saml<strong>er</strong>marked fandt han en håndfuld postkort fra<br />
Fejø. De var taget forskellige sted<strong>er</strong>, men på to af dem optrådte<br />
den samme fotograf, og så blev Kim Hansens nysg<strong>er</strong>righed<br />
vakt – for hvem var den fotograf? Sådan begyndte arbejdet<br />
med bogen Postkort fra Fejø, som Kim Hansen sammen med<br />
endnu en Fejø-entusiast udgav i 2004.<br />
Eft<strong>er</strong> små tre år på Fejø, hvor Kim Hansen havde pendlet<br />
fra Fejø til Jyske Bank i Nykøbing F, valgte familien Hansen<br />
at flytte til fastlandet. Kim Hansen havde fået tilbudt en stilling<br />
som souschef og syntes ikke, at det nye job var foreneligt<br />
med en pendl<strong>er</strong>tilværelse.<br />
I dag har familien dog stadig et fritidshus på Fejø beliggende<br />
i en gammel frugtplantage på 1 hektar med egen strand og<br />
plads til fisk<strong>er</strong>i – Kim Hansen slipp<strong>er</strong> aldrig Fejø, og han brug<strong>er</strong><br />
både sin special<strong>vi</strong>den om øen og sin almene historiske<br />
int<strong>er</strong>esse i sit arbejde.<br />
”Man komm<strong>er</strong> <strong>vi</strong>dt omkring, når man læs<strong>er</strong> historie, og<br />
får en forståelse for, hvorfor mange ting sk<strong>er</strong> rundt om i<br />
v<strong>er</strong>den. Og når folk drillende spørg<strong>er</strong> til mine to afbrudte<br />
studi<strong>er</strong>, plej<strong>er</strong> jeg at sige: ’I krisetid<strong>er</strong> ved jeg, hvor jeg find<strong>er</strong><br />
en god bøn, og jeg kan grave eft<strong>er</strong> de dybe argument<strong>er</strong>, når<br />
jeg skal give et afslag’. Det sig<strong>er</strong> jeg selvfølgelig i sjov, men<br />
d<strong>er</strong> <strong>er</strong> noget om det, for man får en dybde, når man kend<strong>er</strong><br />
historien – en skæv <strong>vi</strong>nkel på livet”. •
56<br />
det juridiske hjørne<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Du må ikke skade<br />
din arbejdsgiv<strong>er</strong><br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> sjældent t<strong>vi</strong>vl om, at man som lønmodtag<strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt<br />
har pligt til at optræde loyalt i <strong>vi</strong>rksomheden.<br />
Det <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e den konkrete handling, hvornår man har<br />
ov<strong>er</strong>trådt sin loyalitetsforpligtelse, d<strong>er</strong> kan give problem<strong>er</strong><br />
Slår man op i Gyldendals store danske encyklopædi, <strong>er</strong><br />
ordet loyalitet afledt af latin; legalis, som defin<strong>er</strong>es som lovlydighed<br />
og trofasthed ov<strong>er</strong> for blandt andet arbejdspladsen.<br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> sjældent t<strong>vi</strong>vl om, at man som lønmodtag<strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt<br />
har pligt til at optræde loyalt i <strong>vi</strong>rksomheden. Det <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e<br />
den konkrete handling, hvornår man har ov<strong>er</strong>trådt sin loyalitetsforpligtelse,<br />
d<strong>er</strong> kan give problem<strong>er</strong>. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> ingen lovgivning,<br />
d<strong>er</strong> regul<strong>er</strong><strong>er</strong> omfanget af loyalitetsforpligtelsen i<br />
et ansættelsesforhold, og det <strong>er</strong> ikke muligt at komme med<br />
en færdigstrikket løsning på, hvornår en <strong>vi</strong>s handling <strong>er</strong> en<br />
ov<strong>er</strong>trædelse af loyalitetsforpligtelsen. Det <strong>vi</strong>l altid b<strong>er</strong>o på<br />
den konkrete situation, hvad part<strong>er</strong>ne har aftalt, og hvad d<strong>er</strong><br />
gæld<strong>er</strong> ifølge retspraksis og eventuelle kutym<strong>er</strong> på området.<br />
Loyalitetsforpligtelsen <strong>er</strong> gensidig i et ansættelsesforhold,<br />
men det <strong>er</strong> oftest medarbejd<strong>er</strong>ens loyalitetsforpligtelse ov<strong>er</strong><br />
for arbejdsgiv<strong>er</strong>en, d<strong>er</strong> giv<strong>er</strong> anledning til problem<strong>er</strong>.<br />
Ov<strong>er</strong>ordnet må man ikke udsætte sin arbejdsgiv<strong>er</strong> for<br />
skade. Det kan være i form af dårlig omtale ell<strong>er</strong> konkurr<strong>er</strong>ende<br />
handling<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> for <strong>vi</strong>rksomheden. Det <strong>er</strong> mest<br />
und<strong>er</strong> ansættelsen, at d<strong>er</strong> kan opstå sag<strong>er</strong> om ov<strong>er</strong>trædelse<br />
af loyalitetsforpligtelsen, men d<strong>er</strong> kan også være<br />
situation<strong>er</strong> i tilknytning h<strong>er</strong>til, hvor loyalitet som begreb<br />
spill<strong>er</strong> en rolle.<br />
Før ansættelsen<br />
Har man en und<strong>er</strong>skrevet ansættelseskontrakt, ligg<strong>er</strong> d<strong>er</strong><br />
mellem part<strong>er</strong>ne en tilkendegivelse om, at begge part<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
indstillet på at påbegynde samarbejdet på tiltrædelsestidspunktet<br />
og loyalt arbejde for et tilfredsstillende samarbejde.<br />
Det indebær<strong>er</strong>, at man som lønmodtag<strong>er</strong> har pligt til at tiltræde<br />
stillingen som aftalt og i modsat kan fald blive mødt<br />
med et <strong>er</strong>statningskrav fra arbejdsgiv<strong>er</strong>en. Omvendt har<br />
arbejdsgiv<strong>er</strong>en også pligt til at modtage arbejdsydelsen. H<strong>vi</strong>s<br />
han fortryd<strong>er</strong> und<strong>er</strong>vejs og nægt<strong>er</strong> at lade den nye medarbejd<strong>er</strong><br />
påbegynde ansættelsen som aftalt, kan d<strong>er</strong> blive tale om<br />
<strong>er</strong>statning i form af løn i opsigelsesp<strong>er</strong>ioden.<br />
Und<strong>er</strong> ansættelsen<br />
Loyalitetsforpligtelsen gæld<strong>er</strong> såvel int<strong>er</strong>nt som ekst<strong>er</strong>nt i<br />
<strong>vi</strong>rksomheden. Int<strong>er</strong>nt kan være i forhold til ledelsen og de<br />
øvrige medarbejd<strong>er</strong>e, hvor man har pligt til at samarbejde<br />
til gavn for <strong>vi</strong>rksomheden og rette eventuel utilfredshed<br />
direkte til ledelsen og ikke uden om ledelsen, på en måde<br />
d<strong>er</strong> umuliggør samarbejdet. Både arbejdsgiv<strong>er</strong>en og medarbejd<strong>er</strong>en<br />
<strong>er</strong> forpligtet til at holde en rimelig omgangstone,<br />
set i forhold til den kultur og tone d<strong>er</strong> <strong>er</strong> på arbejdspladsen.<br />
Ekst<strong>er</strong>nt skal man opføre sig loyalt i forhold til kund<strong>er</strong> og<br />
forretningsforbindels<strong>er</strong>, og man må ikke omtale <strong>vi</strong>rksomheden<br />
negativt udadtil.<br />
Konkurr<strong>er</strong>ende handling<strong>er</strong> <strong>vi</strong>l som udgangspunkt<br />
altid være et brud på loyalitetsforpligtelsen. Det kan<br />
være i form af enten opstart ell<strong>er</strong> drift af selvstændig<br />
konkurr<strong>er</strong>ende <strong>vi</strong>rksomhed ell<strong>er</strong> på anden måde arbejde<br />
for konkurrenten.<br />
Konkurr<strong>er</strong>ende <strong>vi</strong>rksomhed som enten selvstændig ell<strong>er</strong><br />
lønmodtag<strong>er</strong> giv<strong>er</strong> især anledning til problem<strong>er</strong> ved fritstilling.<br />
H<strong>er</strong> <strong>er</strong> det værd at bemærke, at selv om man befind<strong>er</strong><br />
sig i en opsigelsesp<strong>er</strong>iode, og man <strong>er</strong> fritstillet, <strong>er</strong> man stadig<br />
ansat. H<strong>vi</strong>s ikke d<strong>er</strong> gives særskilt tilladelse til det, <strong>er</strong><br />
alle form<strong>er</strong> for konkurr<strong>er</strong>ende <strong>vi</strong>rksomhed i strid med loyalitetsprincippet<br />
og kan medføre bort<strong>vi</strong>sning.<br />
Eft<strong>er</strong> ansættelsen<br />
Når ansættelsen ophør<strong>er</strong>, og man ikke læng<strong>er</strong>e får løn<br />
fra arbejdsgiv<strong>er</strong>en, kan man frit tage ansættelse i konkurr<strong>er</strong>ende<br />
<strong>vi</strong>rksomhed ell<strong>er</strong> opstarte konkurr<strong>er</strong>ende <strong>vi</strong>rksomhed,<br />
medmindre man <strong>er</strong> omfattet af en kunde- ell<strong>er</strong><br />
konkurrenceklausul. Man <strong>er</strong> dog stadig omfattet af<br />
markedsføringsloven og må d<strong>er</strong>for for eksempel ikke<br />
tage kontakt til tidlig<strong>er</strong>e kund<strong>er</strong> med henblik på ov<strong>er</strong>tagelse<br />
af disse. Man <strong>er</strong> også stadig und<strong>er</strong>lagt tavshedspligt<br />
og må ikke benytte sig af <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vshemmelighed<strong>er</strong><br />
fra tidlig<strong>er</strong>e ansættelse.
Af advokat Bente Kjær Koch<br />
?<br />
Finansforbundets<br />
eksp<strong>er</strong>t<strong>er</strong> sidd<strong>er</strong> klar<br />
til at svare på dine<br />
spørgsmål om alt, hvad<br />
d<strong>er</strong> vedrør<strong>er</strong> dit job.<br />
Skriv til redaktionen:<br />
cjo@finansforbundet.dk<br />
ell<strong>er</strong> Finansforbundet,<br />
Applebys Plads 5,<br />
1411 København K.<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Rettighed<strong>er</strong> som <strong>vi</strong>kar<br />
det juridiske hjørne<br />
Jeg <strong>er</strong> jobsøgende og søg<strong>er</strong> både faste jobs og <strong>vi</strong>kariat<strong>er</strong>.<br />
Jeg <strong>er</strong> blevet i t<strong>vi</strong>vl om, hvorledes mine rettighed<strong>er</strong> <strong>er</strong> ved<br />
ansættelse i <strong>vi</strong>kariat. Er det de samme regl<strong>er</strong>, som gæld<strong>er</strong> for<br />
fastansættelse i henhold til Funktionærloven, altså for eksempel<br />
opsigelsesvarsel, prøvetid, f<strong>er</strong>ie, barn syg osv.<br />
Med venlig hilsen<br />
Betinna Hansen<br />
Svar:<br />
H<strong>vi</strong>s du bliv<strong>er</strong> ansat indenfor sektoren bliv<strong>er</strong> du som <strong>vi</strong>kar<br />
automatisk omfattet af ov<strong>er</strong>enskomstens bestemmels<strong>er</strong>,<br />
h<strong>vi</strong>lket betyd<strong>er</strong> at du har krav på samme <strong>vi</strong>lkår i ansættelsen<br />
som en fastansat medarbejd<strong>er</strong>. Udov<strong>er</strong> at være omfattet af<br />
ov<strong>er</strong>enskomsten, <strong>er</strong> du tillige omfattet af de almindeligt gældende<br />
ansættelsesretlige regl<strong>er</strong>, såsom Funktionærloven,<br />
F<strong>er</strong>ieloven og Ansættelsesbe<strong>vi</strong>sloven.<br />
57<br />
Loyalitetspligten og sociale medi<strong>er</strong><br />
Vi s<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e og fl<strong>er</strong>e sag<strong>er</strong>, hvor arbejdsgiv<strong>er</strong>en har<br />
opsagt ell<strong>er</strong> bort<strong>vi</strong>st en medarbejd<strong>er</strong> for udtalels<strong>er</strong><br />
på de sociale medi<strong>er</strong>. Gen<strong>er</strong>elt gæld<strong>er</strong> loyalitetsforpligtelsen<br />
både i arbejdstiden og i fritiden, og<br />
man skal d<strong>er</strong>for være meget varsom med, hvad man<br />
får lagt på Facebook, YouTube ell<strong>er</strong> andet medie.<br />
Man kan tænke sådan, at indholdet skal kunne tåle<br />
at blive sagt helt åbent og direkte til chefen.<br />
Den eneste reelle forskel fra en almindelig ordinær ansættelse<br />
<strong>er</strong>, at du som <strong>vi</strong>kar bliv<strong>er</strong> ansat for en tidsbegrænset<br />
p<strong>er</strong>iode. Det betyd<strong>er</strong>, at ansættelsen ophør<strong>er</strong> uden varsel<br />
ell<strong>er</strong> særskilt opsigelse ved p<strong>er</strong>iodens udløb. H<strong>vi</strong>s du tilbydes<br />
et fast job i forlængelse af et <strong>vi</strong>kariat skal du være opmærksom<br />
på, at din løn og ansættelsesanciennitet skal regnes fra<br />
<strong>vi</strong>kariatets start.<br />
H<strong>vi</strong>s du bliv<strong>er</strong> ansat gennem et <strong>vi</strong>karbureau, <strong>vi</strong>l du som<br />
udgangspunkt – men kun som udgangspunkt - også være<br />
sikret samme <strong>vi</strong>lkår som resten af medarbejd<strong>er</strong>ne i den<br />
<strong>vi</strong>rksomhed, hvor du komm<strong>er</strong> til at arbejde.<br />
Vær opmærksom på, at du und<strong>er</strong> alle omstændighed<strong>er</strong> har<br />
krav på en kontrakt, d<strong>er</strong> redegør for dine <strong>vi</strong>lkår. Og husk, du<br />
<strong>er</strong> altid velkommen til at sende kontrakten ind til os, inden du<br />
sig<strong>er</strong> endeligt ja til et nyt job, så <strong>vi</strong> kan sikre, at du får de bedst<br />
mulige ansættelses<strong>vi</strong>lkår.<br />
Sanktion<strong>er</strong><br />
H<strong>vi</strong>s man ov<strong>er</strong>træd<strong>er</strong> sin loyalitetsforpligtelse, kan<br />
det medføre en sanktion i form af påtale, advarsel<br />
ell<strong>er</strong> opsigelse. I grove tilfælde kan ov<strong>er</strong>trædelsen<br />
sågar medføre en bort<strong>vi</strong>sning. H<strong>vi</strong>lken sanktion<br />
d<strong>er</strong> i den pågældende situation må accept<strong>er</strong>es<br />
som b<strong>er</strong>ettiget, <strong>vi</strong>l b<strong>er</strong>o på en konkret vurd<strong>er</strong>ing.<br />
Man kan ikke på forhånd sige, h<strong>vi</strong>lke form<strong>er</strong> for<br />
ov<strong>er</strong>trædelse d<strong>er</strong> b<strong>er</strong>ettig<strong>er</strong> en given sanktion. Jo<br />
mindre forseelse, jo mild<strong>er</strong>e sanktion.<br />
Kontakt Finansforbundet<br />
H<strong>vi</strong>s man komm<strong>er</strong> i en situation, hvor arbejdsgiv<strong>er</strong>en<br />
påstår, at man har ov<strong>er</strong>trådt sin loyalitetsforpligtelse,<br />
ell<strong>er</strong> man i det hele taget <strong>er</strong> i<br />
t<strong>vi</strong>vl, anbefales det, at man straks tag<strong>er</strong> kontakt<br />
til sin tillidsmand, kreds, faglige repræsentant<br />
i <strong>vi</strong>rksomheden ell<strong>er</strong> Finansforbundet for at få<br />
råd og vejledning. •
58<br />
Arrangement<strong>er</strong> Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Seniorgruppe: Region Hovedstaden –<br />
Bornholm<br />
Sensomm<strong>er</strong>tur til Rispebj<strong>er</strong>g<br />
Sensomm<strong>er</strong>tur til Rispebj<strong>er</strong>g med guide<br />
Svend Kramp. Varighed cirka 1½ time.<br />
D<strong>er</strong>eft<strong>er</strong> frokost klokken 13.00 på restaurant<br />
«Den lille havfrue» i Snogebæk.<br />
Tid: 26. septemb<strong>er</strong> klokken 11<br />
Sted: Vi mødes på park<strong>er</strong>ingspladsen<br />
ved Rispebj<strong>er</strong>g. Kørsel mod Rispebj<strong>er</strong>g<br />
kan ske ad vejen ov<strong>er</strong> for Pouls Kirke<br />
Pris: Medlemm<strong>er</strong> gratis,<br />
ledsag<strong>er</strong> 225 kron<strong>er</strong><br />
Kontonumm<strong>er</strong>: 0650-4374 119 104<br />
Frist: 20. septemb<strong>er</strong><br />
Tilmelding til: Leif Pet<strong>er</strong>sen, p.t.<br />
Baunevænge 1, Ped<strong>er</strong>sk<strong>er</strong>, 3720<br />
Åkirkeby, mobil 3042 9054, e-mail:<br />
leif.leif.pet<strong>er</strong>sen@gmail.com<br />
Bemærkning<strong>er</strong>: Som tidlig<strong>er</strong>e nævnt<br />
arbejd<strong>er</strong> <strong>vi</strong> på vort julearrangement,<br />
en tur i Rønne Teat<strong>er</strong> torsdag den 28.<br />
novemb<strong>er</strong> til forestillingen “Oliv<strong>er</strong> Twist”.<br />
H<strong>er</strong>om meddelelse sen<strong>er</strong>e i Finans.<br />
Seniorgruppe: Region Hovedstaden<br />
Foredrag med Jan H<strong>er</strong>tz<br />
Frokost og et spændende og indlevende<br />
foredrag med teat<strong>er</strong>direktør,<br />
skuespill<strong>er</strong> og foredragshold<strong>er</strong><br />
Jan H<strong>er</strong>tz. Han <strong>vi</strong>l fortælle om og<br />
und<strong>er</strong>holde med små histori<strong>er</strong> fra sit<br />
mangeårige liv – h<strong>er</strong>und<strong>er</strong> tiden som<br />
direktør ved Amag<strong>er</strong>scenen og Det<br />
Kongelige Teat<strong>er</strong>.<br />
Tid: 1. oktob<strong>er</strong> klokken 10.00 (dørene<br />
åbnes først klokken 9.30)<br />
Sted: Restaurant Brøndby, Brøndby<br />
Stadium 10, 2605 Brøndby<br />
(bus 500S lige til døren og gode<br />
park<strong>er</strong>ingsforhold)<br />
Pris: Gratis – og d<strong>er</strong> <strong>er</strong> kun adgang for<br />
medlemm<strong>er</strong> (oplys venligst medlemsnumm<strong>er</strong>)<br />
Frist: 23. septemb<strong>er</strong><br />
Tilmelding til: Esth<strong>er</strong> Haugaard,<br />
Kærbyvej 135, 2610 Rødovre,<br />
telefon 6085 2157,<br />
e-mail: esth<strong>er</strong>haugaard2@gmail.com<br />
Seniorgruppe: Region Hovedstaden -<br />
Nordsjælland<br />
Tur til Sorø og Ringsted<br />
Vi besøg<strong>er</strong> klost<strong>er</strong>kirken og klost<strong>er</strong>et<br />
samt Sorø Akademi, hvor <strong>vi</strong> bliv<strong>er</strong> indført<br />
i dets historie. D<strong>er</strong>eft<strong>er</strong> køres til Ringsted<br />
til en lækk<strong>er</strong> frokost eft<strong>er</strong>fulgt af en<br />
guidet rund<strong>vi</strong>sning i Skt. Bendts Kirke.<br />
D<strong>er</strong> afsluttes med en kop kaffe.<br />
Tid: 19. septemb<strong>er</strong><br />
Sted: Afgang fra Carlsb<strong>er</strong>gvej i Hill<strong>er</strong>ød<br />
(ov<strong>er</strong> for Hill<strong>er</strong>ød Station) klokken 07.30.<br />
Hjemkomst cirka klokken 18<br />
Pris: 150 kron<strong>er</strong> for medlemm<strong>er</strong>,<br />
350 kron<strong>er</strong> for ledsag<strong>er</strong>e<br />
Kontonumm<strong>er</strong>: 1551-3719467814<br />
Frist: 15. septemb<strong>er</strong><br />
Tilmelding til: Erik Mathiesen, Lindehøj<br />
135, 2990 Nivå, telefon 4586 5523 ell<strong>er</strong><br />
4086 5523, e-mail: ebm@post9.tele.dk<br />
Bemærkning<strong>er</strong>: Deltag<strong>er</strong>antal maks. 50.<br />
Seniorgruppe: Region Midtjylland –<br />
Ringkøbing<br />
Rund<strong>vi</strong>sning og foredrag i H<strong>er</strong>ning<br />
Rund<strong>vi</strong>sning i Jyske Bank Boxen i H<strong>er</strong>ning.<br />
Middag på Hotel Eyde med eft<strong>er</strong>følgende<br />
foredrag med tidlig<strong>er</strong>e chefpolitiinspektør<br />
P<strong>er</strong> Larsen.<br />
Tid: 8. oktob<strong>er</strong> 2013<br />
Sted: Klokken 9.50 mødes <strong>vi</strong> ved<br />
Jyske Bank Boxen, Kaj Zartows Vej 7,<br />
7400 H<strong>er</strong>ning<br />
Klokken 12.00 middag på Hotel Eyde,<br />
Torvet 1, 7400 H<strong>er</strong>ning<br />
Pris: 100 kron<strong>er</strong> for medlemm<strong>er</strong>,<br />
325 kron<strong>er</strong> for ledsag<strong>er</strong><br />
Kontonumm<strong>er</strong>: 7652-1259218<br />
Frist: 30. septemb<strong>er</strong><br />
Tilmelding til: Olaf Siggaard, telefon<br />
9712 8925/4070 9120, e-mail:<br />
siggaard@teliamail.dk<br />
Læs m<strong>er</strong>e om<br />
seniorgrupp<strong>er</strong>ne på:<br />
finansforbundet.dk/senior<strong>er</strong>.<br />
Jeg tilmeld<strong>er</strong> mig arrangementet:<br />
Seniorgruppen Region Hovedstaden - Bornholm<br />
Sensomm<strong>er</strong>tur til Rispebj<strong>er</strong>g 26. septemb<strong>er</strong><br />
Seniorgruppen Region Hovedstaden - Nordsjælland<br />
Tur til Sorø og Ringsted 19. septemb<strong>er</strong><br />
Seniorgruppen Region Hovedstaden<br />
Foredrag med Jan H<strong>er</strong>tz 1. oktob<strong>er</strong><br />
Seniorgruppen Region Midtjylland - Ringkøbing<br />
Rund<strong>vi</strong>sning og foredrag i H<strong>er</strong>ning 8. oktob<strong>er</strong><br />
Vi gør opmærksom på, at tilmelding skal sendes til den adresse, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> anført i annoncen.<br />
Hvor ingen adresse <strong>er</strong> nævnt sendes tilmelding<strong>er</strong> til Finansforbundet.<br />
Navn:<br />
Medlemsnr.:<br />
Adresse:<br />
Postnr./By:<br />
Telefon: Antal deltag<strong>er</strong>e: Stig<strong>er</strong> på i:
New York • Washington DC. • Niagara Falls/Toronto • Island • 10 dage<br />
Finans<br />
59<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013 xxxx<br />
RABAT 1000 kr. som<br />
medlem af Finansforbundet<br />
GRATIS billet til<br />
Maid of the Mist • Bestil inden<br />
30.09<br />
Tag med på denne fantastiske tur til den vestlige v<strong>er</strong>dens centrum. Rejsen giv<strong>er</strong> et indgående indblik i by<strong>er</strong>nes<br />
seværdighed<strong>er</strong>, historie og daglige liv. Vi bevæg<strong>er</strong> os rundt i by<strong>er</strong>ne med metro, bus, taxi og til fods og oplev<strong>er</strong> by<strong>er</strong>nes<br />
puls. Eft<strong>er</strong> disse storby<strong>er</strong> besøg<strong>er</strong> <strong>vi</strong> Niagara Falls før <strong>vi</strong> afslutt<strong>er</strong> med den storslåede Islandske natur.<br />
Afrejse: 09. maj - 19. maj 2014<br />
Dag-for-Dag<br />
09. maj: Billund – New York. Afrejse. Gåtur i New York<br />
10. maj: New York. Ellis Island/Frihedsgudinden, South Street<br />
Historical District, Brooklyn Bridge.<br />
11. maj: New York. Etniske kvart<strong>er</strong><strong>er</strong>, Ground Z<strong>er</strong>o, Financial<br />
District, Wall Street , Rockefell<strong>er</strong> cent<strong>er</strong> m.m.<br />
12. maj: New York – Washington DC. Arlington kirkegården.<br />
13. maj: Washington DC. US Capitol, Det H<strong>vi</strong>de Hus, mass<strong>er</strong> af<br />
muse<strong>er</strong>, tid på egen hånd m.m.<br />
Pris pr. p<strong>er</strong>son: Kr. 20.995<br />
Tillæg for enkeltværelse kr. 4.650<br />
14. maj: Washington DC – TorontoNiagara Falls. Amish-folket.<br />
15. maj: Niagara Falls.<br />
16. maj: Niagara Falls - Island. Sightseeing i Toronto.<br />
17. maj: Island. Den Blå Lagune, sightseeing i Reykja<strong>vi</strong>k.<br />
18. maj: Island. Udflugt gennem den islandske natur med<br />
gejs<strong>er</strong>e, Gulfoss vandfaldet, Thingvellir nationalpark,<br />
aftenen på egen hånd i Reykja<strong>vi</strong>k.<br />
19. maj: Island - Billund. Ankomst til Billund midt på dagen<br />
Prisen inklud<strong>er</strong><strong>er</strong>:<br />
• Fly: Billund-New York//Toronto-Kefla<strong>vi</strong>k-Billund.<br />
• Ov<strong>er</strong>natning<strong>er</strong> på hotell<strong>er</strong> som nævnt i dbl. værelse.<br />
• Lufthavnsskatt<strong>er</strong>, afgift<strong>er</strong> og brændstoftillæg pr. 16.07. 2013<br />
• Dansktalende rejseled<strong>er</strong> på hele rejsen.<br />
• Udflugt<strong>er</strong> som beskrevet.<br />
• Sejltur til Lib<strong>er</strong>ty Island og Ellis Island<br />
• Kørsel i Subway sammen med rejseled<strong>er</strong>en.<br />
• New York City – Washington DC med bus.<br />
• Halvdagsrundtur med bus i Washington DC<br />
• Washington DC. til Niagara Falls med bus<br />
• Niagara Falls til Toronto med bus<br />
• Sightseeing i Toronto<br />
• Udflugt på Island<br />
• Morgenmad dagligt.<br />
Bemærk! Rejsen start<strong>er</strong> og slutt<strong>er</strong> i Billund lufthavn. Udrejse fra København kan arrang<strong>er</strong>es. M<strong>er</strong>e om rejsen på www.ourworld.dk<br />
Tilmelding til rejsen! Er du medlem af Finansforbundet skal tilmeldingen foregå direkte til Kaj Lund-Hansen telefon 97 82 19 36 ell<strong>er</strong><br />
email: kajlund@mail.dk. Bemærk venligst! • Maksimal deltag<strong>er</strong>antal <strong>er</strong> 23 p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> • Vi skal bede om kopi af gyldig pas.<br />
Kontakt:<br />
Tlf.: 97 42 50 40<br />
info@ourworld.dk<br />
www.ourworld.dk
60<br />
klumme<br />
Finans<br />
Septemb<strong>er</strong> 2013<br />
Forebyggelse <strong>er</strong> bedre<br />
end helbredelse<br />
Hvad skal d<strong>er</strong> til for at have et godt<br />
arbejdsliv som ansat i den finansielle<br />
sektor? Og hvordan kan <strong>vi</strong><br />
som fagforening fortsat und<strong>er</strong>støtte<br />
vores medlemm<strong>er</strong> i det?<br />
Det gik jeg og tænkte lidt ov<strong>er</strong><br />
oppe i den svenske natur h<strong>er</strong><br />
i løbet af somm<strong>er</strong>en, mens jeg<br />
fiskede, legede lidt håndværk<strong>er</strong><br />
og koblede af fra den hv<strong>er</strong>dag,<br />
d<strong>er</strong> nogle gange <strong>er</strong> hektisk, og<br />
hvor daglige gøremål og opgav<strong>er</strong><br />
jo ofte afløs<strong>er</strong> hinanden.<br />
Og netop en fornuftig hv<strong>er</strong>dag<br />
på arbejdspladsen for dig<br />
som medlem <strong>er</strong> jo det, <strong>vi</strong> som<br />
faglig organisation arbejd<strong>er</strong> for<br />
at sikre. Det har <strong>vi</strong> faktisk gjort<br />
i rigtig mange år, som du måske<br />
også har læst om inde i magasinet,<br />
men d<strong>er</strong> <strong>er</strong> jo ingen t<strong>vi</strong>vl<br />
om, at det finansielle arbejdsmarked<br />
ud<strong>vi</strong>kl<strong>er</strong> sig hurtigt og<br />
gennemgår drastiske forandring<strong>er</strong><br />
i disse år. Det still<strong>er</strong><br />
nye krav til dig – og det still<strong>er</strong><br />
d<strong>er</strong>med også nye krav til os som<br />
din faglige organisation.<br />
Da jeg selv startede som elev i sin tid, var det<br />
at få en stilling i banken jo faktisk mange sted<strong>er</strong><br />
opfattet som nærmest en livstidsansættelse. Det <strong>er</strong><br />
næsten unødvendigt at nævne, at det mildt sagt<br />
ikke helt <strong>er</strong> sådan læng<strong>er</strong>e. Sektoren, <strong>vi</strong>rksomhed<strong>er</strong>ne<br />
og arbejdslivet <strong>er</strong> forandret, og nu og da kan<br />
man sådan set godt tage sig selv i at ønske sig tilbage<br />
til gamle dage, hvor alting jo har det med at<br />
tage sig lidt bedre ud.<br />
Men det <strong>er</strong> som bekendt svært at sætte tiden<br />
i stå. Og det <strong>er</strong> hell<strong>er</strong> ikke løsningen at prøve. I<br />
stedet skal <strong>vi</strong> som medarbejd<strong>er</strong>e og som organisation<br />
håndt<strong>er</strong>e de udfordring<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> følg<strong>er</strong><br />
Af Kent Pet<strong>er</strong>sen,<br />
Formand<br />
Livstidsstilling<strong>er</strong>ne findes<br />
ikke læng<strong>er</strong>e, og den enkelte<br />
medarbejd<strong>er</strong> skal indstille<br />
sig på, at jobfunktion<strong>er</strong><br />
og jobkrav konstant <strong>er</strong> i<br />
forandring.<br />
med – og ikke mindst gribe de<br />
mulighed<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> også byd<strong>er</strong> sig.<br />
Vi komm<strong>er</strong> simpelthen længst<br />
ved at være på forkant.<br />
For <strong>vi</strong> kan lige så godt indse,<br />
at fremtiden still<strong>er</strong> krav. Krav<br />
til den enkelte medarbejd<strong>er</strong>s<br />
parathed til at eft<strong>er</strong>- og<br />
<strong>vi</strong>d<strong>er</strong>euddanne sig med sigte<br />
på at matche nye job og kompetencebehov.<br />
Måske også job,<br />
d<strong>er</strong> kan ligge uden for sektoren.<br />
Livstidsstilling<strong>er</strong>ne findes ikke<br />
læng<strong>er</strong>e, og den enkelte medarbejd<strong>er</strong><br />
skal indstille sig på, at<br />
jobfunktion<strong>er</strong> og jobkrav konstant<br />
<strong>er</strong> i forandring.<br />
Det <strong>er</strong> sådan set ikke et<br />
<strong>vi</strong>lkår, d<strong>er</strong> alene gæld<strong>er</strong> for<br />
den finansielle sektor. Forandring<br />
som grund<strong>vi</strong>lkår <strong>er</strong> en<br />
præmis for at være på arbejdsmarkedet<br />
i almindelighed.<br />
Som medarbejd<strong>er</strong> skal man<br />
forb<strong>er</strong>ede sig på, at man skal<br />
kunne håndt<strong>er</strong>e forandring –<br />
og kunne skifte job.<br />
På et m<strong>er</strong>e mobilt arbejdsmarked bliv<strong>er</strong><br />
”employabilityen” afgørende. Altså evnen til at<br />
kunne indgå i et job og d<strong>er</strong>med også have en<br />
værdi på arbejdsmarkedet. Den <strong>er</strong> man nødt til at<br />
invest<strong>er</strong>e i som medarbejd<strong>er</strong>, for det <strong>er</strong> den, d<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> afgørende for dit næste job.<br />
H<strong>er</strong> skal <strong>vi</strong> som faglig organisation måske også<br />
spille en m<strong>er</strong>e aktiv rolle, og det <strong>er</strong> et område,<br />
hvor <strong>vi</strong> skal und<strong>er</strong>søge, om <strong>vi</strong> kan gøre m<strong>er</strong>e,<br />
end <strong>vi</strong> all<strong>er</strong>ede gør. Det <strong>er</strong> en stor opgave, men<br />
som faglig organisation bliv<strong>er</strong> det afgørende at<br />
bidrage til at styrke vores medlemm<strong>er</strong>s markedsværdi<br />
og arbejdsliv. Det kræv<strong>er</strong> noget af dig – og<br />
det kræv<strong>er</strong> noget af os.<br />
Finans<br />
Finansforbundets<br />
Magasin<br />
Medlem af<br />
Dansk Fagpresseforening.<br />
ISSN 0907-0192<br />
Nr. 8 2013.<br />
Næste numm<strong>er</strong><br />
4. oktob<strong>er</strong> 2013<br />
Udgiv<strong>er</strong><br />
Finansforbundet,<br />
Applebys Plads 5,<br />
Postboks 1960,<br />
1411 Kbh. K,<br />
telefon 3296 4600,<br />
telefax 3296 1225.<br />
post@finansforbundet.dk<br />
www.finansforbundet.dk<br />
Redaktion<br />
Carsten Jørgensen<br />
(ansv. red.),<br />
cjo@finansforbundet.dk<br />
Carsten Rasmussen (DJ),<br />
cr@finansforbundet.dk<br />
Elisabeth Teisen (DJ),<br />
et@finansforbundet.dk<br />
Sabina Furbo (DJ),<br />
sf@ finansforbundet.dk<br />
B<strong>er</strong>it Villadsen (DJ)<br />
bv@finansforbundet.dk<br />
Mille Morsing (DJ)<br />
mim@finansforbundet.dk<br />
Annonc<strong>er</strong>:<br />
DG Media,<br />
St. Kongensgade 72,<br />
1264 København K,<br />
telefon 3370 7647,<br />
fax 7027 1156<br />
www.dgmedia.dk<br />
Læs<strong>er</strong>indlæg<br />
Læs<strong>er</strong>indlæg senest<br />
mandag 16. septemb<strong>er</strong>.<br />
Synspunkt<strong>er</strong> i bladet<br />
afspejl<strong>er</strong> ikke<br />
nødvendig<strong>vi</strong>s<br />
Finansforbundets<br />
holdning<br />
Kontroll<strong>er</strong>et oplag<br />
54.456<br />
Design<br />
Hans Munk og<br />
Katrine Kruckow<br />
Tryk<br />
All<strong>er</strong><br />
Forside<br />
Tak til fotograf<strong>er</strong>ne
For tiden søg<strong>er</strong><br />
<strong>vi</strong> bl.a.:<br />
filialdirektør til<br />
filialen i Viby<br />
Vi <strong>er</strong> den bank dine kund<strong>er</strong> helst <strong>vi</strong>l<br />
skifte til. Måske skulle du også skifte?<br />
Arbejd<strong>er</strong>nes Landsbank <strong>er</strong> for fj<strong>er</strong>de gang i træk kåret til banken<br />
med de mest tilfredse kund<strong>er</strong>. Det <strong>er</strong> <strong>vi</strong>, blandt andet fordi <strong>vi</strong> har en<br />
stærk økonomi og en sund indstilling til penge. Vores stærke tro på<br />
bæredygtig vækst har skabt en solid kassebeholdning, som <strong>vi</strong> g<strong>er</strong>ne<br />
invest<strong>er</strong><strong>er</strong> i dygtige og ambitiøse medarbejd<strong>er</strong>e, d<strong>er</strong> kan skabe værdi<br />
for såvel bank som kund<strong>er</strong>.<br />
* Kilde: CEM Institute ’Voxmet<strong>er</strong>’ uge 38, 2012<br />
Se m<strong>er</strong>e på al-job.dk
SORTERET MAGASINPOST ID-NR.: 41028<br />
ALT HENVENDELSE; WWW.FINANSFORBUNDET.DK; TLF. 3296 4600<br />
appension.dk/seniorliv<br />
FÅ OVERSKUD TIL DET GODE<br />
SENIORLIV<br />
Online-magasinet Seniorliv sætt<strong>er</strong> fokus på den sidste del af arbejdslivet og ov<strong>er</strong>gangen til en aktiv<br />
tilværelse som pensionist.<br />
I Seniorliv kan du blandt andet:<br />
- se <strong>vi</strong>deo<strong>er</strong> om pensionsøkonomi<br />
- få gode råd til at planlægge din senkarri<strong>er</strong>e<br />
- blive inspir<strong>er</strong>et til et sundt liv – fysisk og mentalt.<br />
Læs magasinet på appension.dk/seniorliv