12Nr. 14 – 18. april 2012Klar forkosestundi sofaen?familiemOrO: Istiden er endelig over og gjengen fra deførste to ISTID-filmene er tilbake i et eventyr av forhistoriskeproporsjoner.Moderne norskfilm, barnefilm ellerfranske fristelser.Her er filmerdu kan kose degmed <strong>på</strong> DVD.Tekst: Espen Dalredaksjonen@ab-avisene.noGod HelgOpp i sOfaen sammenmed barna!Gikk du glipp av istidfilmene, ellerhar tatt en pause fra dem? Nå ertiden for å pusse støv av dem igjen!Animasjonsfilmene «Istid 1 - 3»passer for hele familien. Mammuten«Manny» og dovendyret «Sid» virrerlangs kanten av isbreene og møter derareste og morsomste figurene du harsett fra istiden. Det er 3 filmer, mende kan sees uavhengig av hverandre.«Istid 3 - Dinosaurene kommer» ertidenes fjerde mest innbringende animasjonsfilm,og snart kommer det enfjerde film <strong>på</strong> kino. Den heter «Kontinenter<strong>på</strong> avveie», og blir lansert iNorge 4. juli.Historiene er godt laget med passeaction og driv, men det er slapstickeneog kommentarene som løfter filmenopp til toppdivisjonen. Mannyer den sindige ogFilmekspertensmågretne mammuten,mens Sider det hyperaktivedovendyret somaldri kan holdemunn. De norskestemmene medbl.a. Otto Jespersenog DagfinnLyngbø er perfekte.Vi voksneler nok enda merenn barna noensteder. Vennskapet som utvikles gjørat til og med far får en liten klumpi halsen.Som vanlig er Pixar flinke til åskape morsomme bifigurer som gjørat filmene tåler å sees flere ganger.Det er en fordel, for disse filmene vilbarna garantert se om igjen!Teknisk:● Prod: 2001, 2006 og 2009● Lengde; ca. 1 t. 30 min pr. film● Sensur: 7 år.Opp i kOsekrOken medparTneren?Prøv Woody Allens «Midnight inParis».Denne komedien fra 2011 er alten Woody Allen-film skal være; morsom,intelligent og romantisk.kOsefilm: “Midnight in Paris” var åpningsfilmen under Cannes filmfestival i 2011. Den ble også nominert til Golden Globefor beste film.Et amerikansk par, Gil og Inezer <strong>på</strong> ferie i Paris (med hans svigerfamilie),men de er allikevel i hversin verden. Han vil gå rundt og føleParis, hun vil bareEspen Dal erleder av Stabekkfilmklubb og eropptatt av godefilmer som passerfor alle. Han delerde med bestunderholdningsverdimed oss.ut og shoppe. Enkveld går hanalene rundt i Latinerkvarteretogblir tilbudt skyssi en gammel bil.Han hopper innog kommer til etlivlig selskap medErnest Hemingway,PabloPicasso og andreavdøde kunstnere!Dette gjentar seg flere kvelder, derfesting og diskusjoner med Hemingwayom livet og kjærligheten blirviktig. Inez blir sjalu <strong>på</strong> hans nattligeturer, og Gil blir sjalu <strong>på</strong> hennesevige shopping- og museumsbesøkmed sin venn.Det går fra vondt til verre (menmorsommere for oss) når Gil blirforelsket i en av Picassos unge aktmodeller.Allen selv har blitt for gammeltil å spille ung forfatter med skrivesperre.Owen Wilson som Gil erimidlertid en strålende moderneAllen - pludringen, bevegelsene ogden litt hjelpeløse fremtoningen erhelt riktig.En magisk og romantisk film somdet må advares mot: lysten til å dratil Paris kan bli uimotståelig!kOmedie iparis: “Midnight inParis” er en spansk-amerikansk komediefilmfra 2011, regissert og skrevetav Woody Allen. Filmen handler om enamerikansk manusforfatter som mårevurdere sin forlovelse etter en rekkemagiske hendelser etter midnatt i Paris.Teknisk:● Lengde 1 t 34 min.● Sensur; Tillatt for alle, men dette er enungdoms/ voksenfilm.mOderne nOrsk film?Ja Takk!«Oslo 31. aug.» er en ny norsk film somtreffer deg rett i hjertet og magen. Detføles både sårt og godt. Oslo fungerersom en myk og stille bakgrunn for denex-narkomane Anders’ viktigste døgn.Stor selvinnsikt og svinnende håp eringen god kombinasjon for å kommeseg opp og videre. Anders prøver åfinne veien ut, men ser bare veien inn.aV JOaCHim Trier: Oslo, 31.august er basert <strong>på</strong> den franske kultromanenLe feu follet. Vi følger AndersDanielsen Lie i hovedrollen fra første tilsiste scenen, i løpet av 24 timer derhan oppsøker venner og kjente.Han oppsøker venner og steder for åfinne tilbake, men føler seg bare merfortapt for hver ny sving. SkuespillerAnders Danielsen Lie er strålende somden fortapte Anders. Vi tror <strong>på</strong> ham,føler med ham og håper <strong>på</strong> ham, mendet gjør dessverre ikke Anders.Dette er en fin film som forteller enviktig historie <strong>på</strong> en lavmælt måte.Den er trist og morsom, varm og sår- en film du føler lenge etter at dener ferdig. Anbefales!Teknisk● Prod.: 2011. Lengde; 1 t. 30 min.● Sensur 15 år.
Nr. 14 – 18. april 2012 13Søte fristelserUnn deg det lille ekstraDe skjulte skattenesom liggeri dessvertvin børfrem i lyset.Tekst: Magne Lystrupredaksjonen@ab-avisene.noHvor ofte har jeg ikke vært inviterti selskap der kun det besteskal frem <strong>på</strong> bordet. <strong>Ny</strong>deligetørre og friske viner etterfølges avtempererte rødviner. Så kommerdesserten <strong>på</strong> bordet. Og hva skjer?Mer rødvin fylles i glassene, gjernesupplert med konjakk og likør.Men hvor blir det av dessertvinene?De skjulte skattene bør frem ilyset. De representerer et skattekammerav smaksopplevelser, oger et verdig punktum <strong>på</strong> et godtmåltid.Søte og SterkeDessertviner kan deles i søtvinerog sterkviner. Felles for alle søtvineneer ønsket om å hente fremdet naturlige sukkerinnholdet somfinnes i druen.Sterkvinene produseres ved åtilsette druesprit til druemosten.I Norge er det vanlig å defineresterkvin som viner med alkoholinnholdmellom 15 og 22 prosent.Det høye alkoholnivået gjør atsterkviner har lang holdbarhet,og det er denne holdbarheten somVINEKSPERTENMagne Lystrupfra Slependener lidenskapeligopptatt av mat ogvin, og er ogsåforfatter av eteget oppslagsverkom vin til matsom omtaler hele400 retter. Han erspesielt opptattav druesorter ogvindistrikter.var den opprinnelige grunnen tilå blande inn druesprit.Det som primært skiller deulike sterkvinene fra hverandreer kort fortalt tidspunktet for nårman tilsetter druesprit. De flestesterkviner er oppkalt etter de vinområderder de produseres, ettersomhver av sterkvinene har endistinkt stil.Startet med krigDenne gangen skal jeg begrensemeg til å omtale portvin, Norgesviktigste sterkvin.Handelskrigen mellom Englandog Frankrike i 1678 førte tilat England måtte se seg om etterandre land å importere vin fra.Vinkjøperne vendte seg derformot Portugal. «Dessverre» holdtportugisisk vin så dårlig kvalitetat den måtte tilsettes druesprit fortransportens og smakens skyld.Slik startet portvin-eventyret. Allportvin kommer fra vinmarkenelangs det øvre løpet av Douroelveni det nordlige Portugal. Detti kilometer bratte og ujevne høydedragetskjuler her noen av demest spektakulære, vakre og isolertevinmarkene i verden.Langs Douro-elven har mangjennom århundrer bygd terrasseroppover de bratte fjellsidenefor å kunne dyrke vin. Det steineteterrenget gjør at røttene mågrave seg dypt ned i bakken for åhente vann og næring, noe somdanner grunnlaget for de mangespennende smakene i portvin.Opprinnelig ble druesprit tilsattetter at gjæringen var fullført,men gradvis begynte man å brukedruesprit for å stanse gjæringen,slik at portvinen ble søt. Druespritensom tilsettes har en alkoholstyrke<strong>på</strong> 77 prosent og tilsettes ien mengde som gir portvinen enstyrke <strong>på</strong> 19–20 prosent.I vinhusene ved Douros utløp,lagres portvinen i et varierendeantall år. Over 80 forskjelligedruesorter kan brukes i produksjonen,og det produseres mangeforskjellige portvinstyper. Så selvom portvin kan fortone seg somen ensartet type vin, er det mye åvelge mellom.god til SjokoladeDen røde portvinen er som skaptfor mange av våre mest populæresjokoladedesserter. Søtvinene kananbefales til de fleste dessertermed friske bær og frukter. Sjokoladedessertenkrever derimot envin som må balansere det smaksrike,fete, søte og ofte bitre i sjokoladen.De avrundede tannineneog den litt brente aromaen i rødesterkviner passer derimot somhånd i hanske, og gjør dessertermed mørk sjokolade til en endastørre smaksopplevelse. Til en saftigog søt sjokoladekake, sjokolademousse,sjokoladepudding ogbrownies passer portvinens sødmeog lagringsaromaer spesielt godt.Prøv vintageVil du unne deg litt ekstra kan dugå for en portvin <strong>på</strong> øverste hylle,nærmere bestemt vintage portvin.Vintage er produsert <strong>på</strong> de bestedruene fra en enkelt innhøsting/årgang, og vintage produseres kunfra de beste årgangene. Vintagerepresenterer dermed selve kremenav portvin. Den lagres toår <strong>på</strong> fat før den lagres <strong>på</strong> flaske.Med alderen blir vinen mykereSøt og Sterk: Portvin, somannen vin, lagres <strong>på</strong> et kjølig, menikke kaldt, mørkt sted, med en jevntemperatur. Flasken skal ligge omden har kork eller stå om det erskru- eller annen kork. Med unntakav den hvite porten, som kan servereskald, skal vinen bli servert <strong>på</strong>mellom 15 til 20 grader.og får aromaer av frukt, lakris,blomster og te. En god vintagebør være lagret mellom 10 og 30år. Husk at denne portvinstypenmå stå oppreist noen timer slik atbunnfallet kan synke til bunns førservering.Lykke til med en sødmefylt ogvelsmakende avslutning <strong>på</strong> måltidet!drUe: Portvin er produsert avdruer som er dyrket, og bearbeidet iDouro-dalen. Over 100 forskjelligedruesorter er tillatt for portvinsproduksjon,men kun fem er brukt i storutstrekning: Tinta Barroca, TintaCão, Tinta Roriz, Touriga Francesa ogTouriga Nacional.elver av vin: Langs Douro-elven har man gjennom århundrer bygd terrasser oppover de bratte fjellsidene for å kunne dyrke vin.