Kunnskap og åpenhet om psykisk helse og psykiske lidelser
1706 NIBR folder 170/240.qxd - Norsk institutt for by- og ...
1706 NIBR folder 170/240.qxd - Norsk institutt for by- og ...
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
83med egne venners, s<strong>om</strong> det igjen står dårligere til med enn med ensegen. Den abstrakte forestillingen dukker <strong>og</strong>så opp igjen i vurderingenav hvor man selv har størst muligheter for å bedre den <strong>psykisk</strong>e<strong>helse</strong>n. Betydelig færre mener de kan bidra med noe for å bedre befolkningens<strong>psykisk</strong>e <strong>helse</strong>, mens flere mener de kan det for å bedreegne venners <strong>psykisk</strong>e <strong>helse</strong>. Flest mener de kan bidra for eget vedk<strong>om</strong>mende.Resultatene peker <strong>og</strong>så på at et flertall har hatt et forholdsvis nært <strong>og</strong>konkret forhold til <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong> etters<strong>om</strong> nesten 3 av 4 personeropplyser <strong>om</strong> at noen de kjenner godt har hatt <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong> i løpetav de siste tre årene. I lys av dette kan man nesten si at <strong>psykisk</strong>e<strong>lidelser</strong> ser ut til å være en slags "folkelidelse". Mange er altså berørtav <strong>psykisk</strong>e problemer <strong>og</strong> <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong>, <strong>og</strong> <strong>om</strong> lag halvparten avalle s<strong>om</strong> er intervjuet opplyser at de selv har hatt behov for å skaffeseg informasjon <strong>om</strong> dette. Den andre halvparten har det imidlertidikke. For de flestes vedk<strong>om</strong>mende er det mest naturlig å henvende segtil en lege for å få informasjon, mens et lite antall synes det er naturligå henvende seg til psykol<strong>og</strong> eller psykiater. Internett er forholdsvisflittig benyttet, av de fleste aldersgrupper, men med unntak av de over50 år. De fleste andre mulige informasjonskilder er benyttet i begrensetgrad.Når det gjelder konkret kunnskapsnivå, peker dataene fra denneundersøkelsen på at det folk flest vanligvis forbinder med <strong>psykisk</strong>e<strong>lidelser</strong>, er tilstander s<strong>om</strong> depresjon eller depressiv reaksjon, angst,schizofreni <strong>og</strong> å være manisk-depressiv. Mange forbinder langt mer"folkelige" betegnelser med det, slik s<strong>om</strong> for eksempel å være"deppa", "utbrent", "gå på en Bondevik", "møte veggen", "å være gal",eller å få "(nerve)sammenbrudd". Alle disse begrepene <strong>og</strong> uttrykkeneforteller noe <strong>om</strong> hva folk vet <strong>og</strong> kan <strong>om</strong> <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong> <strong>og</strong>problemer.Rapporten analyserer <strong>og</strong>så synspunkter på <strong>og</strong> holdninger til <strong>psykisk</strong><strong>helse</strong> <strong>og</strong> <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong>. Dette gjøres ved hjelp av et <strong>om</strong>fattendeholdningsbatteri s<strong>om</strong> består av 32 spørsmål. Resultatene er presentert ito kapitler. Det den ene tar for seg enkle svarfordelinger i form av uttryktemeninger på enkeltspørsmålene, ordnet slik at de presenteres ifem hovedtemaer. Temaene <strong>om</strong>handler generelle synspunkter, synspunkterpå årsaker, konsekvenser, <strong>og</strong> løsninger, samt på forhold s<strong>om</strong>angår barn <strong>og</strong> unge. Det andre kapitlet går nærmere inn på holdningeroverfor mennesker med <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong>, <strong>og</strong> ser <strong>om</strong> de uttrykteenkeltmeningene kan brukes s<strong>om</strong> indikatorer for holdninger til<strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong>.NIBR-rapport 2003:5