49binder med <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong>. Disse tilstandene er imidlertid ikke utenvidere klassifisert s<strong>om</strong> <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong> (jf kapittel 2), selv <strong>om</strong> de eregne diagnoser (med unntak av å være lei seg).Det er i tillegg til opplysningene s<strong>om</strong> framk<strong>om</strong>mer i tabellen over, avgitten rekke tilleggssvar s<strong>om</strong> er registrert av intervjuer. Disse tilleggssvarenepeker på at det blant folk er en mengde populariserte forestillingerav hva <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong> egentlig er, <strong>og</strong> at mangfoldet <strong>og</strong>spennvidden i slike forestillinger er stort <strong>og</strong> til dels ganske upresist.For eksempel nevnes en rekke varianter av "en Bondevik", "å gå på enBondevik", "å være deppa", samt "å være utbrent" eller å være "imental ubalanse" eller "ute av balanse", samt "å få en knekk" eller "åmøte veggen". Å være "gal", samt å lide av "forfølgelsesvanvidd" ellerav "stormannsgalskap", nevnes <strong>og</strong>så av mange. Det samme gjør begrepene"noia" eller "paranoia". Hyppig nevnes "å være nervøs" eller"å ha nerver", "nervesammenbrudd" eller "sammenbrudd". I tilleggnevnes ens<strong>om</strong>het, engstelse, mental ubalanse, å være hyperaktiv, samtfamilieproblemer eller –kriser <strong>og</strong> –tragedier. Mobbing nevnes <strong>og</strong>så idenne sammenheng. Det samme gjør migrene. Frustrasjon er noemange forbinder med <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong>. Det samme er frykt, stress,kollaps <strong>og</strong> nedstemthet, eller å fungere dårlig. Personlighetsforstyrrelsenevnes av en del, det samme gjør selvmord, autisme <strong>og</strong>ADHD.Alle disse ordene <strong>og</strong> begrepene peker på forestillinger folk har <strong>om</strong> hva<strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong> er. Det er imidlertid et spørsmål <strong>om</strong> i hvilken gradfolk har et klart bilde av hva de ulike ordene <strong>og</strong> begrepene dekker avulike <strong>psykisk</strong>e tilstander, <strong>og</strong> når en tilstand blir en lidelse. Slike spørsmålfår vi imidlertid ikke nærmere informasjon <strong>om</strong> i denne undersøkelsen.Det s<strong>om</strong> derimot er et viktig bidrag, er at den viser at mangfoldeter stort med hensyn til hva folk forbinder med <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong>,<strong>og</strong> presisjonen er ikke nødvendigvis stor. Dermed kan det være grunntil å tro at kunnskapen ikke heller nødvendigvis er så presis. Medtanke på informasjonens <strong>og</strong> kunnskapsoverføringens betydning er detgrunn til å tro at det ligger et stort potensial nettopp her med hensyn tilå formidle hva en <strong>psykisk</strong> lidelse er, hvem s<strong>om</strong> kan få det, hva detinnebærer <strong>og</strong> liknende. Det kan <strong>og</strong>så være grunn til å gripe fatt i en delav de forestillingene s<strong>om</strong> antydes her, for eksempel <strong>om</strong> hva det er "åvære gal", <strong>og</strong> hva "gale" mennesker er i stand til å gjøre, <strong>om</strong> "galskap"er farlig <strong>og</strong> så videre.Vi har likevel en viss informasjon <strong>om</strong> intervjupersonenes kunnskapsnivånår det gjelder noen <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong>. Vi har nemlig reist spørsmålet<strong>om</strong> i hvilken grad de selv vil angi <strong>om</strong> de kjenner til hva tilNIBR-rapport 2003:5
50stander s<strong>om</strong> angst, depresjon, fobi <strong>og</strong> så videre innebærer. På dennebakgrunn får vi informasjon <strong>om</strong> det egenvurderte kunnskapsnivået iforbindelse med noen <strong>psykisk</strong>e <strong>lidelser</strong> <strong>og</strong> tilstander. Resultater vises inedenstående tabell.Tabell 5.8Grad av kjennskap til noen tilstander <strong>og</strong> betegnelser.Målt på en skala fra 1 (i svært liten grad) til 7 (i sværtstor grad): Kun kode 7 samt snittscorer. Prosent.N=1997Tilstand/Betegnelse Menn Kvinner Andel av alleSnitt-ScoreDepresjon/Dep. Reaksj. 24 36 30 5,5Angst 25 35 30 5,3Senil/Demens 25 36 31 5,3Spiseforstyrrelser19 30 25 5,1Fobier 20 27 23 5Manisk/Depressiv 13 26 20 4,6Schizofreni 16 20 18 4,4Psykopati 9 17 13 4,1Nevrose 7 12 10 3,9Psykose 9 15 12 3,8Denne tabellen viser kun de s<strong>om</strong> har benyttet kode 7, altså registrerts<strong>om</strong> kjennskap i svært stor grad. Begrunnelsen for å skille ut bruk avdenne koden s<strong>om</strong> en egen svarkategori blir nærmere drøftet i avsnitt6.1, men skal kort nevnes her: Forskning på andre <strong>om</strong>råder peker på atrespondenter neppe vil benytte den svarkoden s<strong>om</strong> angir størst grad avkunnskap med mindre det er gode grunner for det (Mordal, 2002).Dette ligger til grunn for presentasjonen av resultater s<strong>om</strong> kun framheversvar knyttet til kode 7 i tabellen over.Når det gjelder folks egen vurdering av eget kunnskapsnivå i tilknytningtil de tilstandene s<strong>om</strong> er <strong>om</strong>talt, sier mell<strong>om</strong> 20 <strong>og</strong> 30prosent at de kjenner svært godt til hva tilstander s<strong>om</strong> depresjon/NIBR-rapport 2003:5