exca vacions al Castell Enric Llinàs Mollera - Ajuntament de Vidreres
exca vacions al Castell Enric Llinàs Mollera - Ajuntament de Vidreres
exca vacions al Castell Enric Llinàs Mollera - Ajuntament de Vidreres
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SumariServeis........................................... 2Editori<strong>al</strong>........................................... 3Parlem <strong>de</strong>.............................................. 4Parlem amb.............................................. 9Des <strong>de</strong> la Casa <strong>de</strong> Vila......................................... 13REIS, REYES, BOUR, REGI,INCA, WÀNG...Ses Majestats els Reis d’Orient ens van visitar <strong>de</strong> nou i, tot seguint la tradició,van pronunciar unes paraules davant la multitud <strong>de</strong> gent gran i menuda que elsaclamava. Amb criteri multicultur<strong>al</strong> i en atenció a la diversitat que es congregavaa la plaça <strong>de</strong>l poble, ses Majestats van parlar en tres idiomes diferents, cat<strong>al</strong>à,castellà i wòlof.Aquest gest multilingüístic resulta coherent amb els temps <strong>de</strong> diversitat que correni, com a t<strong>al</strong>, res a objectar a les esforça<strong>de</strong>s persones que amb generositat i il·lusió encarnaven els tres mags vinguts <strong>de</strong> les llunyanes terres orient<strong>al</strong>s. Però enspodríem imaginar la situació d’una <strong>al</strong>tra manera. Per exemple, podríem imaginarque els mags s’esforçaven a parlar cat<strong>al</strong>à, tot i no ser la seva llengua, amb dificul·tats i entrebancs, amb accents diversos i fins i tot exòtics, però en cat<strong>al</strong>à, conscientsque es trobaven en una terra amb llengua pròpia.Editori<strong>al</strong>Actu<strong>al</strong>itat......................................... 18Anem a estudi......................................... 36Medi ambient......................................... 41Curar-se en s<strong>al</strong>ut......................................... 44Esports......................................... 45Opinió......................................... 49Plou i fa sol......................................... 53El viatge......................................... 54Fem una queix<strong>al</strong>ada......................................... 58Agenda......................................... 59La cav<strong>al</strong>cada <strong>de</strong> Reis......................................... 62El Rec Clar pel món......................................... 63A la plaça, escoltant els Reis, potser hi eren representa<strong>de</strong>s moltes més llengües icultures que les que ses Majestats podien referir. El sarakulé, el fula, el mandinga,l’àrab, l’amazic... són llengües corrents entre el col·lectiu africà. I el romanès, l’ho·landès, el xinès, el romaní, el georgià... entre els euroasiàtics. I el quítxua, l’aimara,el guaraní, el maputxe... són llengües que molts sudamericans encara i<strong>de</strong>ntifiquenamb la <strong>de</strong>ls seus pares o avis. La riquesa que aquesta diversitat implica és un reg<strong>al</strong>extraordinari d’aquesta glob<strong>al</strong>ització a què el món s’està abocant.Però aquesta mateixa diversitat comporta la necessitat <strong>de</strong> disposar <strong>de</strong> les llengüesque han <strong>de</strong> servir com a eina comuna a l’abast <strong>de</strong> tothom i que donin sentit<strong>de</strong> pertanyença a una comunitat. En el nostre cas aquesta llengua és el cat<strong>al</strong>à,patrimoni <strong>de</strong> tothom que viu aquí, in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntment <strong>de</strong>l seu origen. I ho és prin·cip<strong>al</strong>ment per un fet, ben simple o ben complex segons com es miri: és la llenguapròpia d’aquesta terra, i si no la parlem aquí, a quina <strong>al</strong>tra part <strong>de</strong>l món s’ha <strong>de</strong>parlar?Cada llengua representa una forma particular i diferenciada d’interpretar la rea·litat. Quan una llengua mor , <strong>de</strong>sapareix una manera única d’entendre i d’ex·pressar el món, i amb cada llengua que per<strong>de</strong>m, els humans ens acostem més <strong>al</strong>pensament únic i, per tant, a la pobresa <strong>de</strong> pensament. Però el futur no és gaireesperançador: sembla que <strong>al</strong> llarg d’aquest segle po<strong>de</strong>n <strong>de</strong>saparèixer la meitat<strong>de</strong> les cinc mil llengües actu<strong>al</strong>s, engoli<strong>de</strong>s per les més po<strong>de</strong>roses.Benvinguts el multilingüisme i la multicultur<strong>al</strong>itat que ens ha <strong>de</strong> fer més savis. Peròno obli<strong>de</strong>m <strong>de</strong> conservar el que ens pertoca, no fos cas que, en un futur, els magsnomés parlessin en cat<strong>al</strong>à perquè fos la llengua més exòtica.El Consell <strong>de</strong> RedaccióEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 20091
Parlem <strong>de</strong>...L’habitació 9 <strong>al</strong> fin<strong>al</strong> <strong>de</strong> l’<strong>exca</strong>vació d’enguany. En primer terme hi ha la cisterna i, <strong>al</strong> fons, la finestra que il·luminava iairejava el pis inferior <strong>de</strong> la torre sud-est.A l’exterior hi ha un parapet <strong>de</strong> protecció <strong>de</strong> l’entradaen forma <strong>de</strong> “L” adossat a la cara nord <strong>de</strong> la torre. Fet<strong>de</strong> pedres i morter <strong>de</strong> c<strong>al</strong>ç, presenta l’accés <strong>al</strong> nordoesti impedia l’accés directe a l’interior <strong>de</strong>l castell.L’<strong>exca</strong>vació ha posat <strong>de</strong> manifest com aquest parapets’assentava damunt d’un gran farciment <strong>de</strong> quasi unmetre <strong>de</strong> gruix dipositat en aquell lloc <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> laconstrucció <strong>de</strong> la mur<strong>al</strong>la, i que sembla que hem <strong>de</strong>situar <strong>al</strong> segle XIII. C<strong>al</strong> dir que aquest farciment cobriaun nivell <strong>de</strong> c<strong>al</strong>ç que continuava més enllà <strong>de</strong> l’espai<strong>exca</strong>vat i que també ha estat loc<strong>al</strong>itzat <strong>al</strong> sector 13,força més <strong>al</strong> nord. L’<strong>exca</strong>vació d’aquest nivell <strong>de</strong> c<strong>al</strong>ç,i <strong>de</strong> tot el que pugui haver-hi a sota, s’ha <strong>de</strong>ixat permés endavant, quan es pugui fer en extensió.La porta d’accés a l’interior <strong>de</strong>l castell era <strong>de</strong> petitesdimensions (uns 90 cm d’ample) i possiblement hauriatingut una llinda d’arc <strong>de</strong> mig punt adovellat. Per acce·dir-hi <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’exterior s’havia <strong>de</strong> s<strong>al</strong>var un graonetd’uns 15 cm que quedava entre el sòl <strong>de</strong> circulació iel pas <strong>de</strong> la porta, que fou anivellat en un moment tantardà com el segle XVII amb una aportació <strong>de</strong> terres.Sobre aquesta darrera acció, efectuada quan el castellja no s’habitava, sinó que <strong>de</strong>via servir <strong>de</strong> refugi ocasi·on<strong>al</strong>, s’ha trobat el nivell d’en<strong>de</strong>rroc <strong>de</strong> les parets, <strong>de</strong>cronologia semblant.La torre sud-estDe les quatre torres cantoneres que reforcen el recinteprincip<strong>al</strong> <strong>de</strong>l castell, la <strong>de</strong>l sud-est és la que està enmés bon estat, ja que conserva tot<strong>al</strong>ment els seus 15metres d’<strong>al</strong>çada, amb tres pisos. El coronament <strong>de</strong> latorre és emmerletat i espitllerat i té l’accés princip<strong>al</strong> <strong>al</strong>a segona planta. Inici<strong>al</strong>ment <strong>de</strong> diàmetre més reduït,fou reforçada més tard amb un segon parament, cla·rament diferenciat, que sembla que no va arribar maia sobrepassar l’<strong>al</strong>çada <strong>de</strong>l segon pis.Durant la campanya d’aquest any s’ha <strong>exca</strong>vat l’espaiinterior <strong>de</strong> la torre fins arribar <strong>al</strong> nivell <strong>de</strong> circulació,i s’ha posat <strong>de</strong> manifest que tota la terra i pedres quehi havia eren d’aportació molt recent, ja que hi hanaparegut <strong>de</strong>ix<strong>al</strong>les mo<strong>de</strong>rnes. S’ha pogut veure comel nivell <strong>de</strong> circulació <strong>de</strong>l pis inferior no era <strong>al</strong>tra cosaque la part superior <strong>de</strong>l farcit <strong>de</strong> pedres i c<strong>al</strong>ç quereforça la fonamentació <strong>de</strong> l’estructura; les tasques,doncs, s’han hagut d’aturar en aquest punt, ja que noera possible <strong>exca</strong>var aquest farcit compacte.Al costat sud, a nivell <strong>de</strong>l sòl, ha quedat <strong>al</strong> <strong>de</strong>scobertun forat <strong>de</strong> <strong>de</strong>sguàs, amb funcions òbvies <strong>de</strong> neteja,que, en baixada, travessa la doble paret <strong>de</strong> la torre iaboca directament a l’exterior <strong>de</strong>l recinte fortificat.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 20093
Parlem <strong>de</strong>...Igu<strong>al</strong>ment, l’estudi <strong>de</strong>t<strong>al</strong>lat <strong>de</strong> l’obertura que comu·nica la torre amb l’interior <strong>de</strong>l castell a nivell d’aquestaplanta inferior, ha posat <strong>de</strong> manifest que no es tractad’una petita porta, com fins ara hom suposava, sinód’una finestra, esberlada segurament arran <strong>de</strong>l robatoriposterior <strong>de</strong> les pedres <strong>de</strong>ls branc<strong>al</strong>s i <strong>de</strong> la llinda.Les dues estances <strong>de</strong>l racó sud-est <strong>de</strong>lrecinte princip<strong>al</strong>El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009La porta d’entrada donava accés directe a les estancesubica<strong>de</strong>s <strong>al</strong> racó sud-est <strong>de</strong>l castell. En el moment <strong>de</strong>començar l’<strong>exca</strong>vació d’enguany aquest sector estavaocupat per un gran amuntegament <strong>de</strong> pedres i runa,que hem enretirat completament.Han quedat <strong>al</strong> <strong>de</strong>scobert dues estances contigües, una<strong>de</strong> més gran <strong>al</strong> sud (sector 9) i una <strong>de</strong> més petita <strong>al</strong> nord(sector 14). La primera és un espai <strong>de</strong> quasi 8 metres <strong>de</strong>llarg per 4 d’ample que <strong>de</strong>via exercir <strong>de</strong> vestíbul, ja queera l’única que tenia l’accés directe <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’exterior <strong>de</strong>lcastell. Estava <strong>de</strong>limitada <strong>al</strong> sud i a l’est per la mur<strong>al</strong>la i<strong>al</strong> nord per la paret que la separa <strong>de</strong> l’habitació 14. Encanvi, per l’oest estava tot<strong>al</strong>ment oberta a una habita·ció veïna a través d’un gran arc <strong>de</strong>l qu<strong>al</strong> n’hem trobatels basaments i que sostenia el pis superior. En aquestaestança veïna, que només hem <strong>exca</strong>vat en una petitapart, hi havia la cisterna.La porta d’entrada, vista <strong>de</strong>s <strong>de</strong> fora. Dins, s’apreci<strong>al</strong>’habitació <strong>de</strong>l sector 9 i, <strong>al</strong> fons, la torre nord-est.El camp <strong>de</strong> treb<strong>al</strong>l internacion<strong>al</strong> <strong>exca</strong>vant <strong>al</strong> sector 9.Pel que fa a l’estança 14, <strong>al</strong> nord, tenia unes dimen·sions més mo<strong>de</strong>stes (5 metres <strong>de</strong> llarg per 4’25d’ample), i segurament s’hi accedia <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l costat <strong>de</strong>tramuntana. Tant d’aquesta habitació com <strong>de</strong> l’anteriorn’hem <strong>exca</strong>vat només l’en<strong>de</strong>rroc <strong>de</strong> pedres i runa queles cobria, per la qu<strong>al</strong> cosa la major part <strong>de</strong> les sevesda<strong>de</strong>s les extraurem en futures campanyes. Cronolò·gicament, aquest any tan sols hem pogut documentarque l’en<strong>de</strong>rroc hi va començar a caure <strong>al</strong> segle XVII.La mur<strong>al</strong>la sudBona part <strong>de</strong> la meitat més occi<strong>de</strong>nt<strong>al</strong> <strong>de</strong> la mur<strong>al</strong>lasud (en una longitud <strong>de</strong> 4’5 metres) va quedar <strong>al</strong> <strong>de</strong>s·cobert durant les <strong>exca</strong><strong>vacions</strong> <strong>de</strong> l’any 2007 a l’<strong>al</strong>aoest <strong>de</strong>l recinte princip<strong>al</strong> (sectors 4 i 6), <strong>de</strong>ixant en evi·dència el seu bon estat <strong>de</strong> conservació i la presència<strong>de</strong> tres espitlleres. Aquest any s’ha <strong>exca</strong>vat el mateixtram <strong>de</strong> mur<strong>al</strong>la per la banda exterior: s’han extret enprimer lloc i amb l’ajut d’una màquina retro<strong>exca</strong>va·dora diversos amuntegaments mo<strong>de</strong>rns <strong>de</strong> terra i runai, <strong>de</strong>sprés, s’ha <strong>exca</strong>vat l’en<strong>de</strong>rroc <strong>de</strong> la pròpia mura·lla fins a arribar a un nivell <strong>de</strong> c<strong>al</strong>ç semblant <strong>al</strong> que haaparegut <strong>al</strong> sector 11, que s’ha conservat i <strong>de</strong>ixat pera futures intervencions.La intervenció en aquest sector ha permès constatarcom la mur<strong>al</strong>la té dues fases constructives superposa·<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>scobrir <strong>de</strong>l tot les tres espitlleres. A banda,també s’ha extret l’en<strong>de</strong>rroc que ocultava la paretexterior <strong>de</strong> la veïna torre sud-oest, l’interior <strong>de</strong> laqu<strong>al</strong> fou <strong>exca</strong>vat l’any 2006, <strong>de</strong> manera que aquestaestructura ha quedat ara ben visible.4
La mur<strong>al</strong>la oestDe la mur<strong>al</strong>la oest <strong>de</strong>l recinte princip<strong>al</strong>, <strong>de</strong> quasi 30metres <strong>de</strong> llarg, se’n coneixia també la cara interna, <strong>al</strong>costat <strong>de</strong> llevant, gràcies a les <strong>exca</strong><strong>vacions</strong> <strong>de</strong>ls anys2006 i 2007. En <strong>de</strong>terminats sectors, aquesta mura·lla es troba en molt m<strong>al</strong> estat <strong>de</strong> conservació, per laqu<strong>al</strong> cosa, abans <strong>de</strong> continuar <strong>exca</strong>vant en els sectors<strong>al</strong>s qu<strong>al</strong>s <strong>de</strong>limita, c<strong>al</strong>ia consolidar-la. Aquesta con·solidació requeria, tanmateix, que la mur<strong>al</strong>la quedésprèviament neta a la part superior i ben <strong>de</strong>limitada pelcostat oest. Aquesta feina s’ha re<strong>al</strong>itzat també durantla campanya d’aquest any.La neteja <strong>de</strong> la part superior <strong>de</strong> la mur<strong>al</strong>la ha posaten evidència que en tot el seu recorregut té un muradossat per la part exterior, que no és <strong>al</strong>tre que laparet <strong>de</strong> llevant <strong>de</strong>l cos oest <strong>de</strong>l castell, adossat <strong>al</strong>recinte princip<strong>al</strong> amb posterioritat a la seva construc·ció. Aquest mur també ha estat netejat i ben <strong>de</strong>limitatper la seva cara oest. A banda d’això, la neteja <strong>de</strong> lamur<strong>al</strong>la ha permès també documentar a la perfeccióla porta que, segurament, hi fou oberta per t<strong>al</strong> <strong>de</strong>comunicar aquest cos oest <strong>de</strong> nova construcció ambel recinte princip<strong>al</strong>.La torre sud-oest i la mur<strong>al</strong>la sud, amb les tres espitlleres, vistes <strong>de</strong>s<strong>de</strong> l’exterior <strong>de</strong> la fortificació.L’<strong>exca</strong>vació <strong>de</strong> l’estança nord-oestFin<strong>al</strong>ment, es va enllestir l’<strong>exca</strong>vació <strong>de</strong> l’habitaciósituada a la raconada nord-oest <strong>de</strong>l recinte princip<strong>al</strong>(sector 7), que havia quedat inacabada <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> lacampanya <strong>de</strong> l’any passat. Hem <strong>de</strong> <strong>de</strong>stacar especi·<strong>al</strong>ment la trob<strong>al</strong>la, <strong>al</strong> nord <strong>de</strong> l’estança, d’una rudi·mentària llar <strong>de</strong> foc constituïda per una solera d’argilaendurida <strong>de</strong>limitada amb un cèrcol <strong>de</strong> pedres, i d’unforat <strong>de</strong> p<strong>al</strong> força gran <strong>al</strong> costat sud. La llar s’assentavadamunt d’uns estrats d’anivellament <strong>de</strong>l subsòl natur<strong>al</strong>que han proporcionat materi<strong>al</strong> arqueològic <strong>de</strong>l segleXII. Al fin<strong>al</strong>, s’ha arribat arreu <strong>de</strong> l’estança <strong>al</strong> subsòlnatur<strong>al</strong>, per la qu<strong>al</strong> cosa l’<strong>exca</strong>vació d’aquest sectorha quedat <strong>de</strong>finitivament enllestida.ConclusionsAixí doncs, la campanya d’enguany <strong>al</strong> castell <strong>de</strong> SantIscle ha servit per <strong>de</strong>finir nous aspectes <strong>de</strong> la fortifica·ció, fins ara <strong>de</strong>sconeguts.Per una banda, els resultats <strong>de</strong> l’<strong>exca</strong>vació <strong>de</strong> l’estançanord-oest fan retrocedir fins <strong>al</strong> segle XII la construcció<strong>de</strong>l recinte princip<strong>al</strong> <strong>de</strong>l castell, llevat queaquesta part <strong>de</strong>l clos mur<strong>al</strong>lat (on la torrecantonera és clarament exterior i hi podriaser –per tant– afegida amb posterioritat)fos en re<strong>al</strong>itat part ja <strong>de</strong>l castell preexis·tent, <strong>de</strong>l segle XI. En tot cas, aquesta ésuna qüestió que c<strong>al</strong>drà ser aclarida amesura que avancin les <strong>exca</strong><strong>vacions</strong>.En segon lloc, s’ha avançat en el dibuix<strong>de</strong> la distribució interna <strong>de</strong>l castell grà·cies a la <strong>de</strong>limitació <strong>de</strong> les dues habita·cions <strong>de</strong>l costat sud-est (la 9 i la 14), quehan quedat pen<strong>de</strong>nts d’<strong>exca</strong>vació per afutures campanyes. Igu<strong>al</strong>ment, la neteja<strong>de</strong> la mur<strong>al</strong>la oest ha permès <strong>de</strong>limitarmillor tant la pròpia mur<strong>al</strong>la com la part<strong>de</strong> llevant <strong>de</strong>l cos oest, adossat per aque·lla banda <strong>al</strong> recinte princip<strong>al</strong>. Igu<strong>al</strong>ment,l’<strong>al</strong>liberament <strong>de</strong> la terra que ocultavapart <strong>de</strong> la mur<strong>al</strong>la sud i <strong>de</strong> la torre sudoestha servit per conèixer millor aquestapart <strong>de</strong> la fortificació.Parlem <strong>de</strong>...El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 20095
PARLEM AMB…<strong>Enric</strong> Llinàs <strong>Mollera</strong>Tota una vida fent el ranxoAnna Via<strong>de</strong>r SolerParlem amb...L’<strong>Enric</strong> és ranxer <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l’any 1957 i enguany elsseus companys li han fetun acte d’homenatge.Per celebrar-ho, el mes <strong>de</strong>novembre van fer un petitconcert amb els membres<strong>de</strong> Terra Nostra i la cor<strong>al</strong><strong>de</strong>l Centre Cívic FrancescLlobet i, seguidament, undinar amb elsranxers i lesseves parelles.Com hi vàreu entrar a la comissió <strong>de</strong>l ranxo?Entrar-hi va ser molt fàcil. Pocs dies abans <strong>de</strong>lranxo estava treb<strong>al</strong>lant amb en Raset, carregantterra, i em va preguntar si hi volia entrar. Jo hovaig preguntar <strong>al</strong>s meus pares i em van dir que ho<strong>de</strong>cidís jo mateix.Així va ser com hi vaig entrar. En aquell momentérem unes 6 persones i es feien 3 peroles.Com era abans el ranxo?De fet era com ara, però amb menys peroles. Abansera molt per a gent <strong>de</strong>l poble i també per a personesnecessita<strong>de</strong>s. Tothom sabia que el dimarts <strong>de</strong> carnav<strong>al</strong>a <strong>Vidreres</strong> es repartia un plat c<strong>al</strong>ent i un bocí <strong>de</strong> pa.Com vàreu arribar a ser ranxer major?Abans que jo, ho era en Xel Vilé, i quan es va morir esva haver d’escollir un nou ranxer major. Els companys,en aquell moment, em van dir que havia <strong>de</strong> ser jo,però jo no volia. Aleshores, vam <strong>de</strong>cidir en una reunió<strong>al</strong> Casino que faríem eleccions. Tots els vots van serper a mi, excepte un, el meu.Què fa el ranxer major?De fet fa el mateix que els <strong>al</strong>tres. Peròtambé és el que va a buscar a les autoritatsi les acompanya a fer el tastet i els el dóna aprovar. Pel que fa a la preparació <strong>de</strong>l ranxo il’elaboració, es fa entre tots.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Des <strong>de</strong> fa anys que tothom ja sap el que ha <strong>de</strong> fer, esfa <strong>al</strong>guna reunió prèvia i es distribueixen les feines.7
Parlem amb...L’<strong>Enric</strong> remenant les peroles abans <strong>de</strong> repartir el ranxo.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Quants membres sou a la comissió <strong>de</strong>l ranxo?I què c<strong>al</strong> per ser-ho?En aquests moments el nombre <strong>de</strong> ranxers és d’unaquinzena.Per ser-ho és necessari que les persones siguin <strong>de</strong>lpoble i es <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ix entre els membres qui pot complirel perfil <strong>de</strong> ranxer. Després és necessari que aquestapersona estigui disponible 4 dies: el diumenge, queés quan es fa la recollida; el dilluns per netejar lesperoles i preparar els estris necessaris per fer el ranxo;el dimarts, que és el dia que es re<strong>al</strong>itza el ranxo i escomença <strong>de</strong> bon matí a la Plaça Lluís Companys; iel dimecres, que és quan s’ha <strong>de</strong> fer la neteja <strong>de</strong> lesperoles i guardar-les per a l’any següent.8Els ranxers amb els hereus i pubilles.
Quins canvis hi ha hagut amb el pas <strong>de</strong>lsanys, en la celebració <strong>de</strong>l ranxo?Doncs abans les peroles ens les <strong>de</strong>ixaven les cases <strong>de</strong>la gent <strong>de</strong> poble, però en anar augmentant el númerod’assistents, van fer f<strong>al</strong>ta més peroles i, fins i tot, ens en<strong>de</strong>ixaven <strong>de</strong> Sils i Maçanet. Va arribar un moment queno sabíem on anar-les a buscar. Llavors, en Vilasecaem va comentar que coneixia una persona <strong>de</strong> Vic queen feia. Em vaig posar en contacte amb ell i en vapo<strong>de</strong>r fer perquè tenia motlles <strong>de</strong>l seu pare. Així, cadaany en vam anar comprant, fins que es va arribar aquè totes fossin <strong>de</strong> la comissió <strong>de</strong>l ranxo.En aquest moment n’hi ha 27, <strong>de</strong> cent litres cadas·cuna.L’<strong>al</strong>tra diferència és que ara ve molta gent: <strong>de</strong>l propimunicipi, gent nascuda <strong>al</strong> municipi però que resi<strong>de</strong>ixfora i també <strong>de</strong>ls pobles veïns. I a més, aquest dia totsels restaurants <strong>de</strong>l poble <strong>de</strong> primer plat serveixen ranxo.Com veieu el futur <strong>de</strong>l ranxo?Jo crec que ha d’anar continuant. Pot arribar unmoment en què potser no es faci prou diners ambla recollida per po<strong>de</strong>r pagar les <strong>de</strong>speses <strong>de</strong>l ranxo.Però esperem que la gent sigui més generosa i quees pugui fer igu<strong>al</strong>.Durant els últims anys hem hagut d’anar augmentantel nombre <strong>de</strong> peroles. La manera <strong>de</strong> saber si se n’ha<strong>de</strong> fer més és si s’ha fet curt o no.En aquests moments ja portem 3 anys que en fem 27i per ara són suficients.I per acabar, ens voldríeu explicar <strong>al</strong>gunaanècdota?Bé, te’n diré tres. D’aquests anys recordo les autori·tats que han vingut a fer el tastet <strong>de</strong>l ranxo. En sónexemples l’any que ens va visitar el bisbe Juvany;Parlem amb...El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Els ranxers Xel Vilé, Josep Martorell, Miquel Vergés, <strong>Enric</strong> Llinàs, Heribert Deulofeu i Pere Raset.9
Parlem amb...un <strong>al</strong>tre any ens va visitar la senyora <strong>de</strong>l presi<strong>de</strong>nt<strong>de</strong> la Gener<strong>al</strong>itat Jordi Pujol, i també hi va assistirunes quantes vega<strong>de</strong>s el presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> la Diputació,el Sr. Soy.També recordo que <strong>al</strong>gun any ha plogut. Un any,fins i tot, va nevar. Aquell any el ranxo es va ferigu<strong>al</strong>. Vam haver <strong>de</strong> fer molt <strong>de</strong> foc perquè espogués coure el ranxo i vam quedar ben molls <strong>de</strong>tanta neu, però els vidrerencs van venir-lo a recolliri es van acabar totes les peroles com sempre.El ranxer donant el tastet a la sra. Marta Ferrussola.I per acabar, ara fa uns tres anys, per Santa Llúcia,ens van convidar a uns quants municipis que fem“ranxo” o “sopa” a anar <strong>al</strong> poble <strong>de</strong> Gelida. Hihavia gent <strong>de</strong> Tremp, la Seu d’Urgell, <strong>de</strong> la zona <strong>de</strong>l’Ebre i d’Andorra. En aquella trobada cadascú vaconèixer la tradició <strong>de</strong> cada poble.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Acte d’homenatge a <strong>Enric</strong> Llinàs, celebrat el passat 23 <strong>de</strong> novembre, per commemorar la seva cinquantena elaboració<strong>de</strong>l Ranxo. Durant la celebració se li va fer entrega <strong>de</strong> la merescuda Parola <strong>de</strong> Plata en miniatura.NOTA INFORMATIVA:Des d’aquest any la Comissió <strong>de</strong>l Ranxo ofereix una plaça <strong>de</strong> Ranxer anu<strong>al</strong> itinerant. Si tens ganes <strong>de</strong>gaudir <strong>de</strong> l’experiència <strong>de</strong> ser Ranxer, posa’t en contacte amb la Comissió i us farem saber els requisits pera aquesta experiència! Dels candidats s’escollirà el Ranxer per sorteig.10
Quelcom força més humàGLÒRIA SELIS i MASNOU - convergència i unióI <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> quatre hores <strong>de</strong> reunió,amb una <strong>de</strong>cisió presa, amb diferents regidors <strong>de</strong>grups municip<strong>al</strong>s <strong>de</strong>l nostre <strong>Ajuntament</strong>...Senyora Alc<strong>al</strong><strong>de</strong>ssa,No sé si vós ho sabeu. Un cap <strong>de</strong> setmana passat<strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre, mentre no hi éreu, en el municipi quegoverneu un col·lectiu <strong>de</strong> veïns i veïnes varen seguirpatint les conseqüències d’una <strong>de</strong>cisió adoptada sensesospesar-ne les conseqüències.Senyora Alc<strong>al</strong><strong>de</strong>ssa, la gent, quan elegeix <strong>al</strong>gú per <strong>al</strong>’Alc<strong>al</strong>dia no ho fa pensant que aquest <strong>al</strong>gú ho farà totbé, però sí que ho fa creient en la seva capacitat perprendre <strong>de</strong>cisions, per mantenir-se coherent amb les<strong>de</strong>cisions preses, i per comportar-se amb prou hones·tedat com per admetre i assumir la part <strong>de</strong> responsa·bilitat que li pertoca si entén que s’ha equivocat.Des <strong>de</strong> la Casa <strong>de</strong> la VilaLa <strong>de</strong>cisió, senyora Alc<strong>al</strong><strong>de</strong>ssa, era vostra. Les conse·qüències, per tant, també us haurien <strong>de</strong> pertànyer.Tanmateix, senyora Alc<strong>al</strong><strong>de</strong>ssa, quan <strong>de</strong> la matèriamunicip<strong>al</strong> es tracta això mai és així: <strong>de</strong> les <strong>de</strong>cisions<strong>de</strong>ls governants el poble, la gent, l’electorat que els hadonat suport en les campanyes elector<strong>al</strong>s, en gau<strong>de</strong>ixi també en pateix les conseqüències.Ningú no us <strong>de</strong>mana, senyora Alc<strong>al</strong><strong>de</strong>ssa, quecompliu impossibles. Només se us <strong>de</strong>mana quelcomforça més humà: v<strong>al</strong>entia per actuar amb coherèn·cia amb les <strong>de</strong>cisions preses, honestedat per assu·mir les erra<strong>de</strong>s pròpies i noblesa per no encobriramb sorti<strong>de</strong>s <strong>de</strong> cap <strong>de</strong> setmana la manca <strong>de</strong> volun·tat per resoldre un m<strong>al</strong>estar en el qu<strong>al</strong> vós hi teniu<strong>al</strong>guna cosa a dir.CENS DE POBLACIÓDel 16 <strong>de</strong> setembre <strong>al</strong> 15 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 2008La població <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> ha disminuit en 37 habitants. Ha passat <strong>de</strong>ls 7.669 <strong>de</strong>l mes <strong>de</strong> setembre <strong>al</strong>s 7.632<strong>de</strong>l mes <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 2008.D’aquests 4.002 són homes i 3.630 són donesFont: Padró Municip<strong>al</strong> d’HabitantsEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009 11
Des <strong>de</strong> la Casa <strong>de</strong> la VilaEl moviment es <strong>de</strong>mostra...Cada cop, en major omenor grau d’afectació,veiem com la tananunciada crisi es vainst<strong>al</strong>·lant entre nos<strong>al</strong>tres.Aquests números <strong>de</strong> lesllistes d’aturats que tanllunyans i irre<strong>al</strong>s veienmolta gent, cada copmés, es transformen is’i<strong>de</strong>ntifiquen amb rostres<strong>de</strong> persones conegu<strong>de</strong>s.Cap <strong>de</strong> nos<strong>al</strong>tres és un gran entès en economia ni crecque tingui l’antídot a aquesta situació financera, peròqui més qui menys estarà d’acord amb què c<strong>al</strong> tocar<strong>de</strong> peus a terra i ser una mica més austers. C<strong>al</strong>drà,doncs, donar importància i posar per sobre <strong>de</strong> tot lasolidaritat i el sacrifici; actituds que tan presents esta·ven en generacions passa<strong>de</strong>s i que avui en dia tant estroben a f<strong>al</strong>tar.Molta gent que ha oblidat, <strong>de</strong>ixat en <strong>de</strong>sús o substi·tuït aquests v<strong>al</strong>ors per l’interès econòmic sense escrú·pols, haurà <strong>de</strong> fer memòria i recordar com els seusavantpassats van fer <strong>de</strong>l treb<strong>al</strong>l i l’esforç la clau peravançar davant <strong>de</strong> les adversitats. C<strong>al</strong> seguir remar·cant, una vegada més, que és en situacions tan com·plica<strong>de</strong>s i adverses com aquestes en les qu<strong>al</strong>s veiem elcompromís re<strong>al</strong> <strong>de</strong> la gent per avançar i resoldre elsproblemes i quin grau <strong>de</strong> solidaritat i sinceritat tenenles persones.PSC. Grup <strong>de</strong>l Progrés <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>Els ajuntaments no que<strong>de</strong>n exempts d’aquests proble·mes i la manca d’ingressos a les arques loc<strong>al</strong>s fa queles dificultats per tirar endavant les actuacions previs·tes necessiti <strong>de</strong>l suport, solidaritat, comprensió i cohe·sió <strong>de</strong> tota la gent per intentar, entre tots, resoldre elsproblemes <strong>de</strong> la ciutadania.Les dates nad<strong>al</strong>enques són propícies perquè la gentposi en pràctica tots aquests propòsits pen<strong>de</strong>nts, bonesintencions i, <strong>de</strong> pas, reflexioni sobre la situació enla qu<strong>al</strong> entrem, ja que en certa manera tots en somuna mica responsables. M<strong>al</strong> que ens pesi, any rereany, veiem com aquests bons <strong>de</strong>sitjos no arrelen enles persones i un cop passats aquests dies moltes sónles persones que tornen a <strong>de</strong>shumanitzar-se i optennovament per ancorar-se en el passotisme i l’obstruc·cionisme, ja que resulta molt més fàcil recórrer a lacrítica <strong>de</strong>structiva, a parlar per parlar i a promoure elnegativisme enlloc <strong>de</strong> <strong>de</strong>stacar i promoure les bonesaccions. En resum, és molt més fàcil veure els braus<strong>de</strong>s <strong>de</strong> la barrera i criticar el torero <strong>de</strong>s d’aquesta.Aquestes postures davant la vida i davant els proble·mes actu<strong>al</strong>s, haurien <strong>de</strong> fer, si més no, emmudir a quiles utilitza per criticar i obstaculitzar el treb<strong>al</strong>l <strong>de</strong> totaaquella persona que amb honestedat, perseverança,esforç i esperit constructiu fa tot el que està <strong>al</strong> seu abastper canviar el curs <strong>de</strong> situacions com les actu<strong>al</strong>s. C<strong>al</strong>netejar d’una vegada per totes, i més en una situació<strong>de</strong> crisi com la que estem vivint, aquestes conductesnegativistes i incentivar tota i<strong>de</strong>a re<strong>al</strong>ista que generipositivisme i que, <strong>de</strong> ben segur, contribuirà a millorarla societat. És necessari que siguem més constructius,més comunicatius, més transparents, més honestos,més coherents, més participatius..., en <strong>de</strong>finitiva, fer<strong>de</strong>l sentiment nad<strong>al</strong>enc un dia a dia i no oblidar sotacap concepte que “la <strong>de</strong>magògia és l’enemic méstemible <strong>de</strong> la <strong>de</strong>mocràcia” (Alfred Croiset).12El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009
Mireu el que fan: un diner<strong>al</strong>Tots els equips <strong>de</strong> govern que han anat actuant <strong>al</strong>’<strong>Ajuntament</strong> <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> s’han caracteritzat per ferpocs projectes. Els que feien, però, o bé els duien aterme a la legislatura en la qu<strong>al</strong> governaven o sinóes quedaven a punt d’engegar com a herència per <strong>al</strong>proper equip <strong>de</strong> govern, això és una pràctica que hafuncionat bé fins fa poc. Ells, <strong>al</strong>menys, els pocs estudisque feien, la majoria eren útils i necessaris, i tots rao·nablement viables.En l’actu<strong>al</strong>itat ens trobem amb un equip <strong>de</strong> govern queno para <strong>de</strong> fer projectes i projectes, gastant un diner<strong>al</strong>,passant olímpicament <strong>de</strong> l’actu<strong>al</strong> situació econòmica ifent que les treb<strong>al</strong>ladores <strong>de</strong> l’<strong>Ajuntament</strong> hagin <strong>de</strong> fermolts equilibris per po<strong>de</strong>r fer quadrar els números.La majoria <strong>de</strong> projectes, per no dir tots, quedaran enun c<strong>al</strong>aix en l’oblit, i mai no s’utilitzaran. Si parem unmoment a pensar i ens preguntem: És necessari fertants estudis? El nostre grup, “Gent <strong>de</strong>l Poble”, arribaa la conclusió que el que estan fent és dilapidar elsrecursos econòmics <strong>de</strong> l’<strong>Ajuntament</strong>, i els volem recor·dar que són els diners <strong>de</strong> totes les vidrerenques i vidre·rencs. Sabem molt bé que si no hi ha un projecte, noes pot tirar endavant una obra, però també sabem queés impossible dur a terme la gran quantitat d’estudisque actu<strong>al</strong>ment hi ha sobre la taula, ja que la situa·ció econòmica actu<strong>al</strong> no ho permet, i els <strong>al</strong>tres per lainutilitat i inviabilitat <strong>de</strong> molts d’ells. És esgarrifós elque passa en aquest i <strong>al</strong>tres temes a l’<strong>Ajuntament</strong> <strong>de</strong><strong>Vidreres</strong>, i tothom c<strong>al</strong>lats com morts.Sra. Alc<strong>al</strong><strong>de</strong>ssa, vostès han passat <strong>de</strong> l’extrem <strong>de</strong>ls ante·riors equips <strong>de</strong> govern, <strong>de</strong> fer pocs estudis però rea·litzar-los, a fer-ne moltíssims i no re<strong>al</strong>itzar-ne gairebécap. Aquests estudis, la majoria, per no dir tots, estanimpulsats <strong>de</strong>s d’una mateixa regidoria, la d’Iniciativaper Cat<strong>al</strong>unya Verds, i per temes relacionats amb mediambient i enfocats en uns mateixos autors externs.Des d’una part <strong>de</strong> l’equip <strong>de</strong> govern es té tendènciaa donar les culpes a l’<strong>al</strong>tre partit, però volem recor·jordi camps - Gent <strong>de</strong>l poble, regidor <strong>de</strong> l’ajuntament“Tingues por cada vegada que no diguis la veritat”Ramon Llulldar que tots vostès són els que governen i que en sónencara més responsables per permetre-ho. La culpa éscompartida. El PSC no se n’assabenta o bé no li convéassabentar-se <strong>de</strong> què va la pel·lícula.Molts projectes han estat re<strong>al</strong>itzats per gent <strong>de</strong> laseva confiança, segons diuen, i en molts casos s<strong>al</strong>·tant-se les normes <strong>de</strong> contractació. Això ho trobemmolt trist perquè volen enriquir, suposadament, lesseves amistats a costa <strong>de</strong>ls diners <strong>de</strong> tots els ciutadansi ningú no posa fre a aquesta espir<strong>al</strong> <strong>de</strong> disbauxa.Si en els pressupostos <strong>de</strong> l’any passat hi havia pre·vistos 30.000 € per a estudis mediambient<strong>al</strong>s, arasón 100.000 € (16.800.000 pts). També hi ha hagut<strong>al</strong>guna empresa que, segons la pròpia web, vinculaun regidor <strong>de</strong> l’<strong>Ajuntament</strong> tot dient que és presi<strong>de</strong>nteconomista,i aquest <strong>Ajuntament</strong> l’ha fet treb<strong>al</strong>lar,i molt. Senyors, els hi hauria <strong>de</strong> caure la cara <strong>de</strong>vergonya perquè el que estan fent té un nom quenos<strong>al</strong>tres no direm. I mentrestant, tothom mirant capa un <strong>al</strong>tre costat.Pot ser que <strong>al</strong>gun grup polític, en aquest Rec Clar,faci l’escrit que faci, es relacioni amb el que nos<strong>al</strong>tresestem parlant o que ens contesti el que acabem <strong>de</strong> dir,però no ens resultarà estrany, perquè en els passatsRec Clar en <strong>al</strong>gunes <strong>al</strong>tres vega<strong>de</strong>s vam po<strong>de</strong>r veurecom aquest grup utilitzàvem unes paraules per parlard’un tema i ells van fer servir les mateixes parau·les per intentar <strong>de</strong>sacreditar-nos. La seva actitudés penosa, no és correcte que disposin <strong>de</strong>ls nostresarticles i treb<strong>al</strong>ls, “això és tenir i utilitzar informacióprivilegiada”. Segons qui, ara dirà que som uns ego·cèntrics, però senyors: les paraules han quedat escri·tes i <strong>al</strong>guna gent <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> ens ha preguntat: “Quiha copiat a qui?” o “Què els feu junts els articles?”,entre <strong>al</strong>tres coses.“La mujer <strong>de</strong>l César, a parte <strong>de</strong> ser honrada, <strong>de</strong>beparecerlo”.S’entén?Des <strong>de</strong> la Casa <strong>de</strong> la VilaEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009 13
Des <strong>de</strong> la Casa <strong>de</strong> la VilaL’aigua a <strong>Vidreres</strong>Energia X <strong>Vidreres</strong>Un <strong>de</strong>ls punts més importants <strong>de</strong>l 2008 és haveravançat l’endreça i solució <strong>de</strong> l’aigua <strong>al</strong> poble.La sequera hi ha ajudat, però el camí ja estava iniciatamb el govern anterior. D’aquest ens va arribar un estudi<strong>de</strong> l’estat <strong>de</strong>l servei i els projectes <strong>de</strong> nou dipòsit gener<strong>al</strong><strong>de</strong> l’aigua i el <strong>de</strong> conveni per portar aigua en <strong>al</strong>ta <strong>de</strong>s<strong>de</strong>l Paster<strong>al</strong>.L’estudi estava fet per CONGIAC, que és el consorci <strong>de</strong>lsserveis d’aigua <strong>de</strong> gestió municip<strong>al</strong>. D’ell hem sabut queel servei està vell, <strong>de</strong>sfasat i <strong>de</strong>scapit<strong>al</strong>itzat, que la tarifaés molt <strong>de</strong>ficitària i m<strong>al</strong>baratadora, però que és possiblemantenir la gestió directa municip<strong>al</strong> –sense donar-lo auna concessionària–, reformant-lo, tecnificant-lo i capi·t<strong>al</strong>itzant-lo.D’aquest estudi n’ha seguit un sobre la reorganització<strong>de</strong>l servei i un Pla Director <strong>de</strong> l’Aigua. Al Ple <strong>de</strong> gener esposarà a votació aquest Pla.Quatre i<strong>de</strong>es fonament<strong>al</strong>s:1) Si no fos per les presses, el nou dipòsit havia d’haveresperat tenir aquest Pla Director, i ben lligada la portadad’aigua en <strong>al</strong>ta, per dimensionar-lo bé i planificar-loen el temps, per no trobar-nos ara –per exemple– ambtenir-hi una gran inversió que no es podrà emplenar <strong>de</strong>ltot, quan pot ser que la inversió més eficient fos renovarla xarxa. A la llarga el més rendible és gastar els dinersplanificant bé, encara que això retardi veure obra feta.2) D’entrada la font més important d’aigua és l’est<strong>al</strong>vi <strong>al</strong>a xarxa, ja que ara només es factura un 40% <strong>de</strong> l’aiguaque es poua. La pèrdua norm<strong>al</strong> d’una xarxa és <strong>de</strong>l 10%.En el nostre cas, la resta fins <strong>al</strong> 60% comprèn els consums<strong>de</strong>ls serveis municip<strong>al</strong>s (ara sense comptador) i totes lespèrdues que ens té la xarxa, per vella i <strong>de</strong>sfasada. El Plapreveu un programa <strong>de</strong> renovació <strong>de</strong> canona<strong>de</strong>s, comen·çant per posar comptadors a tots els serveis municip<strong>al</strong>s.indústries el cost mitjà (fins ara, amb els impostos el pobles’ha estat “subvencionant” indústries com la que consu·meix el 23% <strong>de</strong> tota l’aigua), i canvia l’estructura <strong>de</strong> latarifa domèstica <strong>de</strong> manera que es passa a pagar <strong>de</strong>s<strong>de</strong>l primer m 3 (fins ara els 10 primers eren <strong>de</strong> franc), fetque premiarà el consumidor eficient.4) C<strong>al</strong> posar <strong>al</strong> front una direcció tècnica i tenir finança·ment. Es pot fer mantenint el servei <strong>de</strong> gestió municip<strong>al</strong>entrant a CONGIAC, tot evitant-nos una concessionàriapel mig, que a la llarga repercutiria els seus beneficis <strong>al</strong>a tarifa.Respecte a la portada d’aigua en <strong>al</strong>ta, fa un any, enplena sequera, vam acordar amb l’Agència Cat<strong>al</strong>ana<strong>de</strong> l’Aigua (ACA) els termes <strong>de</strong>l conveni per portar-la<strong>de</strong>l Paster<strong>al</strong> via C<strong>al</strong><strong>de</strong>s. Però a aquest municipi no liha interessat participar-hi. Pel que fa amb l’ACA, s’hareorientat el conveni cap a connectar-nos en el sistemaTer-Llobregat (una anella on hi van a parar tots els tras·b<strong>al</strong>saments a l’Àrea Metropolitana <strong>de</strong> Barcelona, amb la<strong>de</strong>ss<strong>al</strong>adora <strong>de</strong>l Prat a una punta i la <strong>de</strong> Blanes a l’<strong>al</strong>tra),en un ram<strong>al</strong> que anirà a Santa Coloma, Riudarenes iSils. D’aquesta xarxa ens pot arribar, en dos anys, l’ai·gua que c<strong>al</strong>gui, inclòs l’estiu, <strong>al</strong> mateix preu que per aqu<strong>al</strong>sevol municipi connectat (0.30 €/m 3 , pouar ens costauns 0.10)). Al Ple <strong>de</strong> gener proposarem connectar-nos-hiper ser la solució més viable i econòmica (sempre quel’ACA ratifiqui que no seria encara millor connectar-sedirectament a Lloret).La sostenibilitat en l’aigua no és que cada poble siguicom una illa, sinó que <strong>al</strong>hora que un se subministra<strong>de</strong>ls seus recursos més propers (aquí <strong>de</strong>ls pous <strong>de</strong>l Pla),tots estiguem connectats en <strong>al</strong>ta, tant per rebre com perdonar (si c<strong>al</strong>), per seguretat, solidaritat i gestió integr<strong>al</strong><strong>de</strong>l recurs escàs que ja és l’aigua.3) Per finançar-ho preveu dues fonts. La nova són lesquotes urbanístiques: els nous habitatges amb els qu<strong>al</strong>screixi el poble també han <strong>de</strong> pagar el cost que implicagarantir-los que tindran aigua. L’<strong>al</strong>tra font és anar pujantla tarifa d’aigua fins a cobrir el cost <strong>de</strong>l servei. Al Plepassat es va aprovar una nova tarifa que cobrarà a lesL’<strong>al</strong>tre servei municip<strong>al</strong> d’aigua <strong>al</strong> municipi és el d’Ai·guaviva: quan estigui efectivament lliurat a l’<strong>Ajuntament</strong>,c<strong>al</strong>drà ampliar el Pla Director en aquest àmbit per resol·dre la manera com es garantirà aigua en <strong>al</strong>ta <strong>de</strong>s <strong>de</strong>lnou dipòsit (perquè només es pot rebre aigua en <strong>al</strong>ta enun punt a cada municipi)… Però aquesta és una <strong>al</strong>tra14El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009
Per què no avança la rehabilitació<strong>de</strong> Can Xiberta?grup municip<strong>al</strong> d’ercEls diferents colors polítics, les tendències i el tarannàperson<strong>al</strong> fan que els governs encaminin la seva gestióen un sentit o un <strong>al</strong>tre. És la riquesa <strong>de</strong> matisos,i<strong>de</strong>ologies i diferents punts <strong>de</strong> vista el que genera el<strong>de</strong>bat polític i una manera <strong>de</strong> governar o <strong>al</strong>tra enfunció <strong>de</strong> qui està <strong>al</strong> capdavant.Des <strong>de</strong> la Casa <strong>de</strong> la VilaSovint hem expressat, a través d’aquesta revista, opini·ons o una manera <strong>de</strong> veure les coses que po<strong>de</strong>n estarmolt respectablement no comparti<strong>de</strong>s per <strong>al</strong>tres perso·nes o grups polítics. Però aquesta vegada ens semblaque el color polític no hi té res a veure. Ens mouen<strong>al</strong>tres sentiments, la nostra tenacitat per un <strong>Vidreres</strong>millor. Així vam treb<strong>al</strong>lar <strong>al</strong> govern, així treb<strong>al</strong>lem <strong>de</strong>s<strong>de</strong> l’oposició.Respectem, però a vega<strong>de</strong>s no entenem, o no compar·tim, <strong>al</strong>gunes <strong>de</strong>cisions municip<strong>al</strong>s. Però el que passa aCan Xiberta ni ho entenem ni ho respectem. Deixeunosabans posar-vos en antece<strong>de</strong>nts. Quan l’Alc<strong>al</strong>dia<strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> estava en mans d’ERC es va signar unconveni entre el presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> la Junta <strong>de</strong> Compensació<strong>de</strong> La Goba, els representants <strong>de</strong> l’empresa Plavi SL(promotors <strong>de</strong> les obres <strong>de</strong> La Goba) i l’<strong>Ajuntament</strong> <strong>de</strong><strong>Vidreres</strong> amb el llavors secretari Sr. Tomàs Soler, queen donava conformitat.L’esmentat conveni, a grans trets, estipulava que laJunta <strong>de</strong> Compensació <strong>de</strong> La Goba cedia una parcel·la<strong>de</strong> la urbanització a la promotora Plavi a canvi quel’empresa rehabilités Can Xiberta. Aprofitem perrecordar que Can Xiberta forma part <strong>de</strong>l patrimonihistòric <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>. És un tipus <strong>de</strong> cas<strong>al</strong>ot <strong>de</strong>l S. XIXque testimonia un passat que el poble ha <strong>de</strong> conservar.Són les arrels immobles <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>, perquè ens situemtots, és l’immoble que hi ha just <strong>al</strong> costat <strong>de</strong> la novaBiblioteca Municip<strong>al</strong>.Doncs bé, La Goba ha complert i ha cedit la parcel·la<strong>de</strong> la urbanització, l’empresa ja ha fet el seu corres·ponent negoci però no ha complert la resta <strong>de</strong>l pacte:rehabilitar Can Xiberta. Durant tot aquest procés hi hahagut un canvi <strong>de</strong> govern municip<strong>al</strong> i ERC, ara <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l’oposició, ha interpel·lat diverses vega<strong>de</strong>s l’equip <strong>de</strong>govern sobre el procés i l’ha requerit perquè faci com·plir el conveni. No només no hem rebut una respostasatisfactòria, sinó que no hi veiem voluntat municip<strong>al</strong>per arribar a on faci f<strong>al</strong>ta per <strong>de</strong>senc<strong>al</strong>lar-ho.Governar és mirar pels interessos d’una majoria,governar és donar servei, governar és vetllar pel patri·moni <strong>de</strong> tots. Si la situació no se soluciona només hiperd <strong>Vidreres</strong>. Aquí no hi ha i<strong>de</strong>ologies, aquí no hiha punts <strong>de</strong> vista, aquí només hi ha voluntat <strong>de</strong> fer unfront comú perquè vidrerencs i vidrerenques gau<strong>de</strong>ixind’un nou espai públic a la vegada que es preserva elnostre llegat històric.Per què no es rehabilita Can Xiberta?El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009 15
Actu<strong>al</strong>itatI Festiv<strong>al</strong> Internacion<strong>al</strong>Jaume FerrerConvivere - acció intercultur<strong>al</strong>El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009El dissabte 8 <strong>de</strong> novembre<strong>de</strong> 2008, a la S<strong>al</strong>a Teatre<strong>de</strong>l Casino Unió, hi va tenirlloc el I Festiv<strong>al</strong> Internacion<strong>al</strong>Jaume Ferrer (<strong>Vidreres</strong> cap<strong>al</strong> món - El món cap a <strong>Vidreres</strong>),dins <strong>de</strong>l marc <strong>de</strong>la presentació <strong>de</strong> l’AgendaLlatinoamericana i Mundi<strong>al</strong>2009 amb el lema: Capun nou soci<strong>al</strong>isme, la utopiacontinua que va serorganitzat per Convivere -Acció Intercultur<strong>al</strong>.Pere Cas<strong>al</strong>dàliga, en la contraportada <strong>de</strong> l’Agenda,ens parla <strong>de</strong>l lema d’enguany, i en voldríem ress<strong>al</strong>taraquestes paraules: “Es tracta <strong>de</strong> revisar, d’aprendre <strong>de</strong>lpassat, d’actu<strong>al</strong>itzar, <strong>de</strong> no conformar-se i, per aixòmateix, <strong>de</strong> viure avui i aquí, loc<strong>al</strong>ment i glob<strong>al</strong>ment,la sempre nova utopia. Afirmem categòricament quela utopia continua, que no és pas una quimera sinóun repte. Per això ens preguntem com anem d’utopia.No continua essent la utopia ‘necessària com el pa <strong>de</strong>cada dia’?”En aquest I Festiv<strong>al</strong> Internacion<strong>al</strong> Jaume Ferrer, lamúsica, la dansa i el teatre foren els ingredients quevan fer possible que l’acte es convertís en una granfesta. Amb la cançó d’en Joan Manuel Serrat, Cantares,que va obrir el camí <strong>de</strong> la utopia, fins arribara la recepció <strong>de</strong> la Reina Isabel que acollí els gransLa recepció <strong>de</strong> la reina Isabel.navegants <strong>de</strong> la història, Cristòfol Colom, Marco Poloi el cosmògraf vidrerenc Jaume Ferrer, <strong>al</strong> seu p<strong>al</strong>au.La Reina Isabel trobà l’Agenda Llatinoamericana elmillor reg<strong>al</strong> que li hagueren fet mai i aconsellà <strong>al</strong>s seussúbdits (i <strong>al</strong> públic assistent) la seva lectura i la sevaposada en pràctica.Novament, els assistents a l’acte van po<strong>de</strong>r <strong>de</strong>gustarmés d’una trentena <strong>de</strong> plats d’arreu <strong>de</strong>l món cuinats ipreparats per veïns <strong>de</strong>l nostre poble, que veuen en elfet culinari una manera d’obrir el diàleg i la comuni·cació a favor <strong>de</strong> la intercultur<strong>al</strong>itat.Ens agradaria po<strong>de</strong>r agrair la participació a tots elscol·laboradors que van fer possible aquesta festa inter·cultur<strong>al</strong>: <strong>al</strong>s actors i actrius, <strong>al</strong>s b<strong>al</strong>larins i b<strong>al</strong>larines,<strong>al</strong>s cantors i cantores, <strong>al</strong>s cuiners i cuineres i <strong>al</strong> públicassistent. Totes aquestes aportacions són cabd<strong>al</strong>s perpo<strong>de</strong>r fer possible aquesta festa i obrir ponts <strong>al</strong> diàlegentre cultures però, sobretot, entre persones que convi·uen en un mateix municipi. També c<strong>al</strong> agrair el suportdonat any rere any per l’<strong>Ajuntament</strong> <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> il’Associació <strong>de</strong> Comerciants i Empresaris <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>.Només queda per dir que us esperem <strong>al</strong> II Festiv<strong>al</strong>Internacion<strong>al</strong> Jaume Ferrer la propera tardor ambmotiu <strong>de</strong> la presentació <strong>de</strong> la nova Agenda.16
Presentació <strong>de</strong> l’AgendaLlatinoamericana i Mundi<strong>al</strong>amparo parraActu<strong>al</strong>itatA <strong>Vidreres</strong>, l’any 1445va néixer Jaume Ferrer.Trenta-cinc anys <strong>de</strong>sprésviatja a Nàpols, ones fa <strong>de</strong> tresorer <strong>de</strong>l reiFerran II, fins a l’any1484, quan <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ixinst<strong>al</strong>·lar-se a Blanes.El 1488, el vidrerenc es trasllada a Barcelona on vaconèixer Cristòfor Colom, amb qui establí una pro·funda amistat amb la qu<strong>al</strong> el cosmògraf li va transme·tre les seves i<strong>de</strong>es i va propiciar una trobada amb lareina Isabel la Catòlica, que va originar la conquestad’Amèrica. El 1494, Ferrer traça en el mapamundi lescoor<strong>de</strong>na<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l Polo Nord i <strong>de</strong>l Polo Sud i les líniesque divi<strong>de</strong>ixen l’Oceà Atlàntic amb Amèrica inclosa,da<strong>de</strong>s que va fer servir el Papa Alexandre VI, en lasubscripció <strong>de</strong>l Tractat <strong>de</strong> Tor<strong>de</strong>sillas per leg<strong>al</strong>itzar elsterritoris <strong>de</strong>scoberts per Colom, i perquè els reis <strong>de</strong><strong>Castell</strong>a, Aragó i Portug<strong>al</strong> es repartissin les zonesconqueri<strong>de</strong>s en el nou món. Fin<strong>al</strong>ment, el 27 <strong>de</strong> generPresentació diferents cultures.<strong>de</strong> 1495, el cosmògraf vidrerenc va enviar <strong>al</strong>s Reisd’Espanya la solució geomètrica <strong>de</strong>l mapamundi enfigures esfèriques amb dos hemisferis i amb les seveslínies i els graus, mostrant així que era el precursor <strong>de</strong>la cosmografia.Agafant com a premissa que la cultura <strong>al</strong>iment<strong>al</strong>’ànima i consolida la unitat <strong>de</strong>ls pobles, l’AssociacióIntercultur<strong>al</strong> CONVIVERE, en el marc <strong>de</strong> la presentació<strong>de</strong> l’Agenda Llatinoamericana i Mundi<strong>al</strong>, va oferir elpassat dissabte 8 <strong>de</strong> novembre, a la s<strong>al</strong>a teatre “ElCasino”, la 1a edició <strong>de</strong>l Festiv<strong>al</strong> Internacion<strong>al</strong> JaumeFerrer per difondre la rellevant figura d’aquest cosmò·graf, promotor <strong>de</strong>l <strong>de</strong>scobriment d’Amèrica, nascut a<strong>Vidreres</strong> el 1445, qui sense cap propòsit va propiciarel <strong>de</strong>senvolupament <strong>de</strong> la intercultur<strong>al</strong>itat.Durant 1 hora i 10 minuts el públic va gaudir d’unespectacle en el qu<strong>al</strong>, a través <strong>de</strong> la música, la dansa, elteatre, les arts plàstiques i la poesia, es va representarla cultura <strong>de</strong> diferents llocs <strong>de</strong>l món. La funció començàamb els actors Ester Soms, David Tauler, Sandra Martí·nez, Bianca Penzes, Daniel V<strong>al</strong>entín, Danubia Gamesi Jordi Pagès que, <strong>al</strong> compàs <strong>de</strong> La santa espina,representaven a Cat<strong>al</strong>unya, Xina, Aràbia, Hongria,Cuba i Mèxic. A conti·nuació la cor<strong>al</strong> <strong>de</strong>l CentreCívic <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> inter·pretà Cantares, <strong>de</strong> JoanManuel Serrat. La veuen off <strong>de</strong> l’actriu BiancaPenzes enllaçava lesescenes començant perla coreografia En el bosc<strong>de</strong> la Xina, interpretat pelB<strong>al</strong>let Infantil <strong>de</strong>l CentreCívic, sota la direcció <strong>de</strong>la mestra Anna Llusent.En la segona escena, esEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200917
Actu<strong>al</strong>itatEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009va representar la cultura <strong>de</strong>ls països àrabs amb Lesmil i una nit, La dansa <strong>de</strong>l vel i La dansa <strong>de</strong>l ventre,interpretada per Gildardo S<strong>al</strong>darriaga, la Berta Bar·rera, Juance i Maria Cristina S<strong>al</strong>darriaga, Julio Felipe,Joan Ca<strong>de</strong>na, Daniel Guerrero, Susanna, Merché,Lídia, Sulan, Teisha i Sarita. Iberoamèrica va estar pre·sent mitjançant un simpàtic diàleg entre Don Quijote iSancho Panza, personatges a qui donaren vida JordiPagès i Daniel V<strong>al</strong>entín. El grup <strong>de</strong> dansa Integració <strong>de</strong>l’Associació d’Immigrants Colombians interpretaren lacoreografia Cúmbia <strong>de</strong> Cartagena. El percussionistaCarlos Pons acompanyà la <strong>de</strong>clamadora Amparo Parraen el poema El son # 6, a qui va seguir la coreografia:La conga Santiaguera, també interpretada pel grup Mostra <strong>de</strong> plat cat<strong>al</strong>à.Integració. Daniel V<strong>al</strong>entí recità La vida es una obra<strong>de</strong> teatre, junt a la histriònica actuació <strong>de</strong> Sandra Mar· reg<strong>al</strong>s que li portaven aquests <strong>de</strong>scobridors, va <strong>de</strong>cidirtínez, en el personatge <strong>de</strong> Chaplin amb la pantomima <strong>de</strong>manar <strong>al</strong>guna cosa millor, moment en què l’actriu<strong>de</strong> Candilejas. Per completar aquesta escena hi havia cubana Danubia Games li va donar una Agenda Lla·el quartet <strong>de</strong> violins: Maria Castillo, Nacha P<strong>al</strong>omeque, tinoamericana i la reina, feliç amb l’obsequi, <strong>de</strong>cretaBelén Sánchez i Carla Pérez, que varen interpretar el que tot el públic ha <strong>de</strong> comprar l’agenda.tema Imagine <strong>de</strong> John Lennon.L’espectacle es va tancar amb una rumbaflamenca interpretada pel cantaor TonyNúñez i las bailaoras Lídia Per<strong>al</strong>ta, SusannaPerpinyà, Dolores Molinero i Mercè Casa·llachas i a la qu<strong>al</strong> s’hi va sumar tot l’elenc<strong>de</strong> participants. La selecció music<strong>al</strong> abas·tava temes <strong>de</strong>s <strong>de</strong> Joan Sebastián Bach finsa Joan Manuel Serrat, incloent Pau Cas<strong>al</strong>s,Trilok Gutur, Jordi Sav<strong>al</strong>l, el grup Sur Caribe,Paco <strong>de</strong> Lucía i la Rumba <strong>de</strong>l Barri. El so i l<strong>al</strong>lum van anar a càrrec <strong>de</strong> Jordi Latorre, lacàmera <strong>de</strong> ví<strong>de</strong>o per a Joan Castillo. En l’as·Jaume Ferrer i <strong>al</strong>tres (correspon a Cristòfol Colom i Isabel la Catòlica). sistència <strong>de</strong> direcció va estar Marina Burgos.Del guió i <strong>de</strong> la direcció artística i gener<strong>al</strong> <strong>de</strong>Com a cloenda, l’actriu Ester Soms va interpretar geni·l’espectacle se’n va ocupar Amparo Parra.<strong>al</strong>ment <strong>al</strong> cosmògraf Jaume Ferrer, que en un viatge através <strong>de</strong>l temps retorna <strong>al</strong> seu poble en la era actu<strong>al</strong> i Fin<strong>al</strong>ment, el públic va po<strong>de</strong>r <strong>de</strong>gustar els plats típics <strong>de</strong>estableix un jocós diàleg amb el públic.diferents regions <strong>de</strong>l món, organitzats per l’AssociacióIntercultur<strong>al</strong> CONVIVERE, amb la col·laboració <strong>de</strong> l’As·A l’escena s’hi van afegir tots els actors: Daniel V<strong>al</strong>entí sociació <strong>de</strong> Comerciants <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>. Menjars <strong>de</strong> Sene·com a Cristòfor Colon i David Tauler com a Marco g<strong>al</strong>, Hongria, Xile, Regne Unit, Colòmbia, Holanda,Polo, els qu<strong>al</strong>s fomentaren una ac<strong>al</strong>orada discus· Cuba, Cat<strong>al</strong>unya, Bolívia, Espanya, Marroc i Mèxic vansió pel mèrit <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>scobriment <strong>de</strong>l món, que va ser ser elaborats per pobladors autòctons i immigrants queacabada per l’enginyós Jordi Pagès en el paper <strong>de</strong> es van a sumar a la celebració. I d’aquesta manera v<strong>al</strong>a reina Isabel la Catòlica, amb el ja conegut eslò· arribar a bon terme la primera edició <strong>de</strong>l Festiv<strong>al</strong> Inter·gan <strong>de</strong> “¡Por qué no se c<strong>al</strong>la!” Desprès <strong>de</strong> revisar els nacion<strong>al</strong> <strong>de</strong> las col·lectivitats “Jaume Ferrer”.18
Entre els mesos d’octubrei <strong>de</strong>sembre, les diferentsseccions <strong>de</strong> la nostraentitat han dut a termeles següents activitats:VitrarisLa Junta DirectivaActu<strong>al</strong>itatSecció: L’AteneuEl dia 24 d’octubre, la vitrarienca Francina Carles vaoferir-nos una xerrada molt interessant sobre la feinare<strong>al</strong>itzada per <strong>al</strong>gunes dones <strong>de</strong>l nostre país durantla guerra civil, <strong>de</strong>ls anys 1936 <strong>al</strong> 1939. Entre les per·sones que va esmentar (Fre<strong>de</strong>rica Montseny, TeresaPàmies...), <strong>de</strong>staca l’actitud <strong>de</strong> les que formen part <strong>de</strong>lcol·lectiu “Les Dones <strong>de</strong>l 36”, que han divulgat la his·tòria oblidada <strong>de</strong> les dones que van ser <strong>al</strong> front i a lareraguarda.El 7 <strong>de</strong> novembre es va fer la conferència “Emocion<strong>al</strong>·ment intel·ligents”, a càrrec <strong>de</strong> la pedagoga i mestraDolors Úbeda. Les seves explicacions van recordarnosla importància <strong>de</strong> saber conèixer i can<strong>al</strong>itzar lesnostres emocions amb la fin<strong>al</strong>itat <strong>de</strong> millorar la vida ila re<strong>al</strong>itat <strong>de</strong> cada dia.I el dia 28 <strong>de</strong> novembre va tenir lloc la conferència <strong>de</strong>la psicòloga i sexòloga Núria Tió. Si l’any passat jaens va sorprendre positivament amb la seva xerradasobre l’erotisme, aquest any ho ha tornat a fer ambuna conferència centrada en les “fantasies eròtiques”.Els assistents que omplien la s<strong>al</strong>a van po<strong>de</strong>r preguntarsobre els aspectes i les qüestions que més els preocu·paven d’aquest tema.Al fin<strong>al</strong>, la conferenciant va citar un seguit <strong>de</strong> títols<strong>de</strong> llibres relacionats amb les fantasies eròtiques quetrobareu a la pàgina web: http://vitraris.blogspot.com/2008/12/conferencia-nuria-ti.htmlConferència sobre “Fantasies eròtiques”, a càrrec <strong>de</strong>la psicòloga i sexòloga Núria Tió a la s<strong>al</strong>a d’actes <strong>de</strong>l’<strong>Ajuntament</strong> el dia 28 <strong>de</strong> novembre. Foto: Jordi Vid<strong>al</strong>.Secció: El cinefòrumDes <strong>de</strong> la secció <strong>de</strong>l cinefòrum hem continuat amb elcicle <strong>de</strong> pel·lícules <strong>de</strong>dica<strong>de</strong>s a directors europeus.Així, el 17 d’octubre es va passar el film “InvasionesBárbaras”, <strong>de</strong> Denys Arcand; el 21 <strong>de</strong> novembre esprojectà la pel·lícula “Dogville”, <strong>de</strong> Lars Von Triers; iel 19 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre la pel·lícula “Good bye Lenin”, <strong>de</strong>Wolfgant Becker.Però, a banda <strong>de</strong> la programació habitu<strong>al</strong>, volem<strong>de</strong>stacar-vos la nova activitat que vam coorganit·zar amb l’entitat Nanook: “la primera mostra <strong>de</strong>cinema vidrerenc”, que es va programar el dia 14<strong>de</strong> novembre, amb motiu <strong>de</strong> la festa petita <strong>de</strong> Vidre·res. En aquesta ocasió es van presentar les següentspel·lícules:“Festí <strong>de</strong> Sang” <strong>de</strong> David Ruiz i Albert V<strong>al</strong>ència“El vuelo <strong>de</strong> Mario” <strong>de</strong> Víctor Correas i Joan E. Barceló“Recursos humanos” <strong>de</strong> Dani Burgos“Domingo” <strong>de</strong> Dani BurgosSens dubte, la bona acollida que va tenir aquestamostra ens anima a programar-ne la segona edició,l’any vinent.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200919
Actu<strong>al</strong>itatEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Secció: Les sorti<strong>de</strong>s lúdiques i cultur<strong>al</strong>sEl dia 25 d’octubre es va programar una sortida a Bar·celona per anar a veure un <strong>de</strong>ls music<strong>al</strong>s més reeixitsd’aquesta temporada: “Spam<strong>al</strong>ot”, <strong>de</strong> Monty Python’s.Aquest music<strong>al</strong> està dirigit pel Tricicle i es basa en lafamosa pel·lícula “Los cab<strong>al</strong>leros <strong>de</strong> la mesa cuadrada”.Una cinquantena <strong>de</strong> vitrariencs van po<strong>de</strong>r gaudird’aquesta divertida representació, <strong>de</strong> la música i <strong>de</strong> labrillant coreografia.El dia 16 <strong>de</strong> novembre, amb motiu <strong>de</strong> la festa petita,es va organitzar una caminada popular fins <strong>al</strong> castell<strong>de</strong> Sant Iscle i, un cop <strong>al</strong>là, es va programar una visitaguiada a càrrec <strong>de</strong> Joan Llinàs, arqueòleg i director <strong>de</strong>les <strong>exca</strong><strong>vacions</strong> re<strong>al</strong>itza<strong>de</strong>s <strong>al</strong> castell <strong>de</strong> Sant Iscle. Elsvidrerencs van respondre massivament i la caminadapopular va ser tot un èxit.El 7 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre es va programar una petita excursióper les Guilleries. La fin<strong>al</strong>itat d’aquesta sortida era po<strong>de</strong>r<strong>de</strong>scobrir un excel·lent patrimoni arquitectònic i natur<strong>al</strong>:el monestir <strong>de</strong> Sant Pere Cercada, la capella <strong>de</strong> Sant Isclei Santa Victòria <strong>de</strong> Sauleda, la Roca Abellera... La passe·jada, amb <strong>al</strong>guna petita aventura, fou excel·lent.Moment <strong>de</strong> la visita guiada <strong>al</strong> castell <strong>de</strong> Sant Iscle a càrrec<strong>de</strong> l’arqueòleg Joan Llinàs, que es va fer el dia 16 <strong>de</strong>novembre, amb motiu <strong>de</strong> la festa petita. Foto: Jordi Vid<strong>al</strong>.Secció: Els costums i les tradicionsCom és habitu<strong>al</strong> per aquestes dates, el dia 21 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sem·bre es va organitzar la tradicion<strong>al</strong> cantada <strong>de</strong> nad<strong>al</strong>es<strong>al</strong> carrer que va comptar amb una participació moltnombrosa. Durant el recorregut pels carrers Cat<strong>al</strong>unya,Costa Brava i Pau Cas<strong>al</strong>s, els cantaires van refilar <strong>al</strong>gu·nes <strong>de</strong> les nad<strong>al</strong>es més conegu<strong>de</strong>s. Tot seguit, en arribara la plaça <strong>de</strong> l’església, començà la festa <strong>de</strong>l Caga Tiópopular, amb nens i nenes que picaven el tió i <strong>de</strong>sprésrebien una bossa plena <strong>de</strong> llamins.Moment <strong>de</strong>l caga tió popular <strong>de</strong>l diumenge 21 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre.Foto: Jordi Vid<strong>al</strong>.El c<strong>al</strong>endari <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>Aquest any ens hem <strong>de</strong>cidit a tirar endavant una novainiciativa: l’edició d’un c<strong>al</strong>endari amb imatges excel·lents <strong>de</strong> diferents indrets <strong>de</strong>l nostre poble. També hiha les princip<strong>al</strong>s activitats que, <strong>de</strong>s <strong>de</strong> diferents enti·tats, s’organitzen <strong>al</strong> nostre poble. Aquest c<strong>al</strong>endariha tingut molt bona acollida i, en conseqüència, s’haexhaurit en poques setmanes. Per tant, <strong>de</strong> cares a l’anyvinent, procurarem augmentar-ne la tirada.I per <strong>al</strong> primer trimestre <strong>de</strong>l 2009 ja tenim programa·<strong>de</strong>s les següents activitats:Secció <strong>de</strong> L’Ateneu:13 <strong>de</strong> febrer: Conferència <strong>de</strong> Quer<strong>al</strong>t Solé“Les foses <strong>de</strong> la guerra civil”23 <strong>de</strong> gener: Conferència <strong>de</strong> Joan Domènech:“Jaume Ferrer”27 <strong>de</strong> març: Conferència <strong>de</strong> Josep Frigola“El jaciment <strong>de</strong> Can <strong>Castell</strong>s”Secció: El cinefòrum16 <strong>de</strong> gener: “La Soledad” <strong>de</strong> Jaime Ros<strong>al</strong>es.20 <strong>de</strong> febrer: “Sunrise” <strong>de</strong> F.W. Murnau.20 <strong>de</strong> març: “La cuadrilla” <strong>de</strong> Ken Loach.Secció: Les sorti<strong>de</strong>s lúdiques i cultur<strong>al</strong>s15 o 22 <strong>de</strong> febrer: Sortida a Elna, on l’AssumptaMunt<strong>al</strong>là ens farà una visita guiada a l’antigamaternitat, a la platja d’Argelés i <strong>al</strong> museu <strong>de</strong> l’exili.22 <strong>de</strong> març: Sortida a Barcelona per anar aveure “Garrick”, l’últim muntatge <strong>de</strong>l El Tricicle.Us agraïm la vostra participació a totes les activitatsprograma<strong>de</strong>s i confiem que ens acompanyareu a lesd’aquest proper trimestre. Moltes gràcies.20
Cas<strong>al</strong> <strong>de</strong>l jubilat i pensionistaActivitats re<strong>al</strong>itza<strong>de</strong>sLa Junta DirectivaActu<strong>al</strong>itatCinefòrumPer gentilesa <strong>de</strong> la Fundació “la Caixa”, el dijous 16d’octubre <strong>de</strong> 2008, a les 5 <strong>de</strong> la tarda, va tenir llocen el nostre Cas<strong>al</strong> una sessió <strong>de</strong> cinefòrum. Es va pro·jectar el drama ¿Qué se está cociendo? <strong>de</strong> Gurin<strong>de</strong>rSadha. Són quatre històries <strong>de</strong> quatre famílies bendiferents amb problemes i embolics ben quotidians.Aparentment sembla que tot és felicitat, quan re<strong>al</strong>ments’oculten els m<strong>al</strong>viures que pateixen. El col·loqui va serparticipatiu i molt interessant.Concert <strong>de</strong> música clàssicaLa tarda <strong>de</strong>l dijous 11 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 2008 vampo<strong>de</strong>r escoltar i recordar unes peces <strong>de</strong> música clàssicaque ens oferí un grup <strong>de</strong> grans músics, ara jubilats, elsqu<strong>al</strong>s havien format part <strong>de</strong>stacada <strong>de</strong> les cobles: ElsMontgrins, La Princip<strong>al</strong> <strong>de</strong> Girona, La Princip<strong>al</strong> <strong>de</strong> laBisb<strong>al</strong>, Selvatana i Maravella.ExcursionsEl dimecres 12 <strong>de</strong> novembre, i <strong>de</strong>sprés d’esmorzar a laGleva, vam anar a visitar el Museu <strong>de</strong>l Coure, ubicaten una antiga torre <strong>de</strong> principis <strong>de</strong>l s. XX, que es troba<strong>al</strong> costat <strong>de</strong> les inst<strong>al</strong>·lacions industri<strong>al</strong>s <strong>de</strong> l’empresaLa Farga Group, l’empresa més important <strong>de</strong>l sector i<strong>de</strong>l país. La Farga porta treb<strong>al</strong>lant aquest met<strong>al</strong>l <strong>de</strong>s<strong>de</strong> 1808. El Museu <strong>de</strong>l Coure consta <strong>de</strong> quatre àrees,i a més li permet <strong>al</strong> visitant gaudir <strong>de</strong> l’experiència <strong>de</strong>veure el procés productiu <strong>de</strong> la seva transformació, através d’una passarel·la dins la fàbrica. És impressio·nant!!! Després <strong>de</strong> la interessant visita, vam dirigir-nosa Prats <strong>de</strong> Lluçanès per dinar. Vàrem b<strong>al</strong>lar i ja <strong>de</strong>tornada vam fer una para<strong>de</strong>ta per comprar la famosai gustosa coca <strong>de</strong> vidre <strong>de</strong> Perafita.Trobada <strong>de</strong> jugadors <strong>de</strong> PetancaEl dissabte 22 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong> 2008, va tenir lloc aLloret <strong>de</strong> Mar una trobada <strong>de</strong> jugadors i jugadores <strong>de</strong>Petanca <strong>de</strong>ls Cas<strong>al</strong>s <strong>de</strong> Blanes, Lloret, Tossa i <strong>Vidreres</strong>.6 participants <strong>de</strong>l Cas<strong>al</strong> <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> van prendre-hipart. Comenten que s’ho van passar molt i molt bé.Xerrada – col·loqui sobre seguretatEl dimarts 2 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 2008, a les 4 <strong>de</strong> la tarda,va tenir lloc en el nostre Cas<strong>al</strong> una xerrada – col·loquisobre seguretat a càrrec <strong>de</strong> Mossos d’Esquadra <strong>de</strong> l’ABPSelva Interior. 45 persones vam aprofitar-nos <strong>de</strong>ls seusv<strong>al</strong>erosos consells. El col·loqui va ser <strong>de</strong>l tot interessant.Activitats que es re<strong>al</strong>itzaranAniversari Cas<strong>al</strong>El dissabte 31 <strong>de</strong> gener celebrarem el XIX aniver·sari <strong>de</strong>l nostre Cas<strong>al</strong>. A 2/4 <strong>de</strong> 12 tindrà lloc unamissa a l’església parroqui<strong>al</strong> <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> i <strong>de</strong>sprésamb autocars ens <strong>de</strong>splaçarem a Platja d’Aro pergaudir tots junts <strong>de</strong>l dinar <strong>de</strong> germanor <strong>al</strong> restau·rant La Terrassa. Com sempre, acabarem la festaamb sobretaula i b<strong>al</strong>l.ExcursionsL’excursió <strong>de</strong>l mes <strong>de</strong> febrer ens portarà primera esmorzar a La Gleva i seguidament a visitar elmonestir <strong>de</strong> Sant Pere <strong>de</strong> Casserres, un <strong>de</strong>ls monu·ments més importants <strong>de</strong> l’arquitectura romànicacat<strong>al</strong>ana. Anirem a dinar a Manlleu. Tindrem sobre·taula amb b<strong>al</strong>l en viu i tornarem cap a casa.El mes<strong>de</strong> març encara no sabem on anirem d’excursió.Per últim, <strong>de</strong>sitgem que l’any 2009, que fa poc que hacomençat, ens porti a tots: s<strong>al</strong>ut i moltes coses bones.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200921
Actu<strong>al</strong>itatPremis amb la Targeta ComerçCoincidint amb les compres<strong>de</strong> Nad<strong>al</strong>, l’Associació<strong>de</strong> Comerciants i Empreses<strong>de</strong> Serveis <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>(ACESV) ha posat enmarxa una campanya perestimular l’adquisició <strong>de</strong>productes i serveis en elmunicipi per mitjà <strong>de</strong> laTargeta Comerç.associació <strong>de</strong> comerciants i empreses <strong>de</strong> serveis <strong>de</strong> vidreresdèbit més –in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntment <strong>de</strong> quina sigui l’entitatbancària–, i beneficiar-se <strong>de</strong> <strong>de</strong>scomptes, reg<strong>al</strong>s i<strong>al</strong>tres tipus <strong>de</strong> promocions.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Aquesta iniciativa ha volgut premiar les compres efec·tua<strong>de</strong>s entre els dies 15 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 2008 i fins<strong>al</strong> 5 <strong>de</strong> gener <strong>de</strong> 2009, amb la possibilitat d’obtenirun 50% <strong>de</strong> <strong>de</strong>scompte amb les compres <strong>de</strong>l mes <strong>de</strong>febrer.Als 600 € <strong>de</strong> límit per <strong>al</strong> <strong>de</strong>scompte <strong>de</strong>l primer premiel segueixen dos <strong>de</strong> 300 €, tres <strong>de</strong> 200 € i cinc <strong>de</strong> 100€. És a dir, els agraciats rebran en metàl·lic el 50% <strong>de</strong>l’import que justifiquin haver gastat en els establimentsassociats durant el mes <strong>de</strong> febrer! Sens dubte, unabona ajuda per <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> Festes!Pel que fa a la campanya d’estiu, ja s’han lliurat elstres premis consistents en v<strong>al</strong>s <strong>de</strong> 300 € per efectuar unviatge amb les agències Marbrava Tours i Viatges laSelva <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>. Les afortuna<strong>de</strong>s (Susana Perpinyà,Immaculada Jo<strong>al</strong>s i Rosario Aguilar) han estat escolli·<strong>de</strong>s entre els usuaris <strong>de</strong> la Targeta que van re<strong>al</strong>itzar lescompres a <strong>Vidreres</strong> durant l’estiu. L’enhorabona!La Targeta Comerç es pot <strong>de</strong>manar gratuïtament enqu<strong>al</strong>sevol <strong>de</strong>ls establiments associats i permet <strong>al</strong>s seususuaris utilitzar-la com una targeta <strong>de</strong> crèdit i <strong>de</strong>Premi 1,SusanaPerpinyà.Premi 2,Rocío Aguilar(moment <strong>de</strong>l’entrega <strong>de</strong>lpremi pelrepresentant<strong>de</strong> l’ACESV,FrancescFurroy).22
Festa <strong>de</strong>ls clàssicsclàssic motor club v<strong>al</strong>l d’aro - <strong>de</strong>legació <strong>de</strong> vidreresEl diumenge, 16 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong> 2008, el ClàssicMotor Club V<strong>al</strong>l d’Aro (<strong>de</strong>legació <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>) vaorganitzar la VI Ruta <strong>de</strong>ls Tapers, amb motiu <strong>de</strong> laFesta <strong>de</strong> Sant Iscle i Santa Victòria. Aquesta trobadad’automòbils i motocicletes clàssiques ja s’ha convertiten una cita ineludible en el c<strong>al</strong>endari <strong>de</strong> tot aficionat<strong>al</strong> motor clàssic. En l’edició d’enguany van arribar aser més <strong>de</strong> 100 vehicles, entre clàssics <strong>de</strong> l’època vintagecom un Buick, Ford T o un Citroën, els popularsSeat 600, els Renault 4/4, els clàssics <strong>de</strong> competició i<strong>al</strong>gunes motocicletes.Al punt <strong>de</strong> les 12 <strong>de</strong>l migdia es va donar el seny<strong>al</strong> d’ar·rencada a la volta que es fa pels carrers <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>.En aquell moment es va començar a sentir els motorsd’aquells clàssics, es va iniciar el recorregut <strong>al</strong> llarg <strong>de</strong>lcarrer Costa Brava.Actu<strong>al</strong>itatAls voltants <strong>de</strong> les 10 <strong>de</strong>l matí van començar a arribarels participants a la VI Ruta, que entraven pel carrerOrient on eren rebuts per l’organització i se’ls feiaentrega <strong>de</strong>l record <strong>de</strong> la trobada. Pujaven pel carrerDr. Deulofeu per arribar <strong>al</strong> carrer Cat<strong>al</strong>unya i esta·cionar els vehicles <strong>al</strong> llarg <strong>de</strong>l carrer, <strong>de</strong>ixant-los enexposició durant el matí. Molt <strong>de</strong> públic es va passejarper aquesta exposició excepcion<strong>al</strong>, tot comentant lesdiferents característiques <strong>de</strong>ls vehicles o fent-se foto·grafies per guardar un record d’aquell mateix mo<strong>de</strong>lque havien tingut a casa.Mentre, els participants a la trobada van ser obsequi·ats per l’<strong>Ajuntament</strong> <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> amb un bon esmorzar,preparat per la Comissió <strong>de</strong>l Ranxo. Enguany van po<strong>de</strong>rgaudir <strong>de</strong> la Fira <strong>de</strong>l Cava i <strong>de</strong>l S<strong>al</strong>safí, organitzada perl’ACES <strong>Vidreres</strong>. Es van po<strong>de</strong>r <strong>de</strong>gustar diferents cavesi <strong>de</strong>scobrir el s<strong>al</strong>safí i els plats elaborats amb aquestproducte típic <strong>de</strong> la Selva.Amb aquesta volta es donava com a fin<strong>al</strong>itzada la VIRuta <strong>de</strong>ls Tapers.Volem donar les gràcies a l’<strong>Ajuntament</strong> <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>, <strong>al</strong>Banc Santan<strong>de</strong>r (sucurs<strong>al</strong> <strong>Vidreres</strong>), a la Caixa (sucurs<strong>al</strong><strong>Vidreres</strong>) i <strong>al</strong>s socis que van donar un cop <strong>de</strong> mà a l’or·ganització <strong>de</strong> la trobada.Per fin<strong>al</strong>itzar, <strong>de</strong>sitgem que la propera edició siguiencara més nombrosa i variada i us esperem en la VIIRuta <strong>de</strong>ls Tapers 2009!Fotos: Lluís Gascons i ClarióEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200923
Actu<strong>al</strong>itatEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Festa <strong>de</strong>l Cava & S<strong>al</strong>safíjoan bonjorn - associació <strong>de</strong> comerciants i empreses <strong>de</strong> serveis <strong>de</strong> vidreresLa 5a Festa <strong>de</strong>l Cava & S<strong>al</strong>safí, juntament amb els<strong>al</strong>tres actes programats per la Festa Petita <strong>de</strong> Vidre·res, ha estat un èxit. Des <strong>de</strong> l’ACESV volem manifes·tar el nostre agraïment a tots els associats que vancol·laborar <strong>de</strong>sinteressadament i a les dones <strong>de</strong> l’As·sociació Contra el Càncer per la seva ajuda ja que,sense ells no hagués estat possible organitzar un actetan popular, servir més <strong>de</strong> 450 esmorzars <strong>de</strong> botifar·res amb s<strong>al</strong>safí, i repartir més <strong>de</strong> 2000 tastets entreels assistents. La plaça Lluís Companys va oferir unmagnífic aspecte <strong>de</strong>s <strong>de</strong> les 9 <strong>de</strong>l matí fins a les 2 <strong>de</strong>lmigdia i, superats per la resposta <strong>de</strong> vidrerencs i curi·osos vinguts d’arreu, els cavistes van exhaurir les exis·tències. Tots, però, ja pensen a repetir, coinci<strong>de</strong>ixen enquè s’hi va respirar un molt bon ambient.Festa S<strong>al</strong>safí 07 (vista panoràmica).Una <strong>de</strong> les atraccions més <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s <strong>de</strong> la jornada vaser el ja tradicion<strong>al</strong> Concurs <strong>de</strong> Cuina amb S<strong>al</strong>safins que,amb 11 inscripcions, va <strong>de</strong>ixar clar que aquest productees pot cuinar amb gairebé tot el que és imaginable.La participació era lliure, però c<strong>al</strong>ia complir amb el requi·sit <strong>de</strong> portar un plat elaborat amb s<strong>al</strong>safins abans <strong>de</strong> les11:30 hores. Amb el plat, cada participant va rebre unmanat <strong>de</strong> ½ kg <strong>de</strong> s<strong>al</strong>safí i el llibre <strong>de</strong> “Les aventuresd’en S<strong>al</strong>safí”. Després <strong>de</strong> l’exposició <strong>de</strong> plats a la plaça,sobre les 13 hores i <strong>al</strong> “Cafè <strong>de</strong> la Selis”, es va procedira la cerimònia <strong>de</strong> <strong>de</strong>gustació per part <strong>de</strong>ls membres <strong>de</strong>lJurat compost aquest any per: Javier <strong>de</strong> la Fuente (restau·rador), Joan Grim<strong>al</strong> (restaurador), Mercè Serra (<strong>de</strong>l grupgastronòmic <strong>de</strong> les Cuineres <strong>de</strong> Sils) i Albert Sagrera(estudiant <strong>de</strong> restauració). El resultat va ser molt ajustat ila <strong>de</strong>liberació complicada, però fin<strong>al</strong>ment els vencedors<strong>de</strong>l Vè Concurs <strong>de</strong> Cuina amb S<strong>al</strong>safins va ser per:Premi a la innovació:1r. Montserrat Graupere. Plat núm. 82n. Victòria Pruna. Plat núm. 63r. M. Àngels Coma. Plat núm. 2Premi <strong>al</strong> plat tradicion<strong>al</strong>:1r. Paquita Batllosera. Plat núm. 112n. Pilar Vid<strong>al</strong>. Plat núm. 103r. Anna Muñoz. Plat núm. 1Amb l’entrega <strong>de</strong> premis (lots amb embotits i caves),que es va fer en el transcurs <strong>de</strong>l B<strong>al</strong>l <strong>de</strong> Sardanes i lacelebració <strong>de</strong> la Castanyada, es va donar per aca·bada una jornada festiva que <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’ACESV confiemrepetir i seguir engrandint amb tots vos<strong>al</strong>tres.Plats que es van presentar:• Ànec amb s<strong>al</strong>safins• Musclos farcits amb s<strong>al</strong>safí• Ve<strong>de</strong>lla amb s<strong>al</strong>safí• Pollastre amb s<strong>al</strong>safí• Conill amb s<strong>al</strong>safí• Sushi <strong>de</strong> pollastre amb s<strong>al</strong>safí• Peus <strong>de</strong> porc amb s<strong>al</strong>safí• Vieires farci<strong>de</strong>s amb s<strong>al</strong>safí• Sípia amb s<strong>al</strong>safí• Pollastre amb s<strong>al</strong>safí• Rodó <strong>de</strong> pollastre amb s<strong>al</strong>safíEn funció <strong>de</strong> l’espai, escolliu les imatges que més usconvinguin (en qu<strong>al</strong>sevol cas, entenem que no hi hasuficient espai per a totes).24
Després <strong>de</strong> dos anys sabàtics amb les<strong>al</strong>es, les barretines i les forques guarda·<strong>de</strong>s a l’armari, enguany han tornat elsPastorets a <strong>Vidreres</strong>. L’obra El missatger<strong>de</strong>l cel ha omplert durant dos diesel teatre i ha fet passar una bona estona<strong>al</strong>s espectadors, grans i menuts que,<strong>de</strong>safiant les inclemències <strong>de</strong>l temps, enshan reg<strong>al</strong>at amb la seva presència. Hiha hagut, però, un fet inèdit en la llargahistòria d’aquest espectacle nad<strong>al</strong>enc <strong>al</strong>nostre poble. I és que la segona sessió,la <strong>de</strong>l dia 28, es va haver <strong>de</strong> suspendrea causa <strong>de</strong> la passa <strong>de</strong> grip que ens va <strong>de</strong>ixar unsquants actors fora <strong>de</strong> combat. Si no fos que el mateixLucífer va caure, diríem que era obra <strong>de</strong>l diable.El dia 13 <strong>de</strong> febrer <strong>de</strong> 2009 se celebrarà l’AssembleaGener<strong>al</strong> <strong>de</strong> Socis, la qu<strong>al</strong> està previst que tingui lloc ados quarts <strong>de</strong> <strong>de</strong>u <strong>de</strong> la nit en primera convocatòriai a les <strong>de</strong>u <strong>de</strong> la nit en segona a la S<strong>al</strong>a <strong>de</strong> Plens <strong>de</strong>l’<strong>Ajuntament</strong>.L’ordre <strong>de</strong>l dia serà el següent:Pastorets engripats1. Lectura i aprovació <strong>de</strong> l’acta anterior2. Memòria <strong>de</strong> les activitats re<strong>al</strong>itza<strong>de</strong>s3. Estat <strong>de</strong> comptes i pressupost d’enguany4. Previsió d’activitats5. Renovació <strong>de</strong> la Junta6. Precs i preguntesgrup teatr<strong>al</strong> <strong>de</strong>ls pastoretsPerò el dia <strong>de</strong> Reis tot va rutllar correctament, i amb elreg<strong>al</strong> afegit <strong>de</strong> la neu, que tant va caure a l’escenari com<strong>al</strong> carrer: no es podia <strong>de</strong>manar més esperit nad<strong>al</strong>enc.Agrupació SardanistaBella Dansaagrupació sardanista bella dansaRelació d’activitatsper a l’any 20094 <strong>de</strong> gener: Vint-i-vuitena diada <strong>de</strong>l soci1 <strong>de</strong> febrer: Festa <strong>de</strong> la Can<strong>de</strong>lera1 <strong>de</strong> març: Festa Fi d’hivern24 <strong>de</strong> juny: Sant Joan29 d’agost: Vint-i-vuitena Nit <strong>de</strong> la Sardana11 <strong>de</strong> setembre: Diada Nacion<strong>al</strong> <strong>de</strong> Cat<strong>al</strong>unya15 <strong>de</strong> novembre: Festa Petita13 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre: Festa <strong>de</strong> Santa LlúciaActu<strong>al</strong>itatEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Respecte el cinquè punt c<strong>al</strong> puntu<strong>al</strong>itzar que qu<strong>al</strong>sevolsoci amb veu i vot pot presentar-se com a candidat amembre <strong>de</strong> la junta.La nova candidatura ha <strong>de</strong> ser anunciada a lajunta actu<strong>al</strong> durant els 15 dies anteriors a la data<strong>de</strong> l’assemblea.25
Actu<strong>al</strong>itatEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Ped<strong>al</strong>s <strong>de</strong> FocEscric això quan només fauns dies que vam tornara <strong>Vidreres</strong> i encara retincen la meva memòria totel camí i les sensacions.Només he <strong>de</strong> tancar elsulls per veure <strong>de</strong> nou elsmeus amics ped<strong>al</strong>ant entreaquelles muntanyes, i escoltarla remor <strong>de</strong> l’aiguabaixant els pen<strong>de</strong>nts.I sentir-me lliure.ped<strong>al</strong>s <strong>de</strong> focLa Ped<strong>al</strong>s <strong>de</strong> Foc és una ruta organitzada per recórreramb bicicleta <strong>de</strong> muntanya els voltants <strong>de</strong>l Parc Naci·on<strong>al</strong> d’Aigües Tortes i l’Estany <strong>de</strong> Sant Maurici, traves·sant muntanyes <strong>de</strong>l P<strong>al</strong>lars Jussà, P<strong>al</strong>lars Sobirà, V<strong>al</strong>d’Aran i Alta Ribagorça. Nos<strong>al</strong>tres optem per fer-la en3 dies, amb etapes <strong>de</strong> 82, 65 i 73 km.Primer diaEl primer matí vam recórrer la V<strong>al</strong>l <strong>de</strong> Barravés, perla qu<strong>al</strong> discorre la capç<strong>al</strong>era <strong>de</strong> la Noguera Ribagor·çana, <strong>al</strong> costat <strong>de</strong>l cóm transcorren els primers 20 kmd’un camí pedregós i molt tècnic, passant <strong>al</strong> costat <strong>de</strong>l’espectacular cascada <strong>de</strong> Senet i seguint fins a arri·bar a Vil<strong>al</strong>ler. Aquí comencen les rampes <strong>de</strong>l port <strong>de</strong>Serreres, primer escull <strong>de</strong> 4 km <strong>al</strong> 9%, per una bonapista i protegits <strong>de</strong>l sol per enormes avets. La supera·ció d’aquest primer port, amb impressionants vistes26
sobre la V<strong>al</strong>l <strong>de</strong> Boí, Pont <strong>de</strong> Suert, l’embassamentd’Esc<strong>al</strong>es i la serra <strong>de</strong> Sant Gervàs, ens anima a con·tinuar i baixar fins <strong>al</strong> riu Noguera <strong>de</strong> Tor on, envol·tats <strong>de</strong> fage<strong>de</strong>s i pins vermells, recorrem el Camí <strong>de</strong>l’Aigua, un corriol increïble i molt entretingut <strong>de</strong> 2km, fins a l’inici <strong>de</strong> les rampes que, passant per Irani Alço, ens duran a superar el Coll <strong>de</strong> Sant S<strong>al</strong>vador,on ens espera l’ermita que li dóna nom. Són ja les 2<strong>de</strong> la tarda, així que tenim una hora per baixar finsa Gotarta, M<strong>al</strong>pàs i recórrer els primers 2 km <strong>de</strong>lColl <strong>de</strong> Peranera fins a <strong>Castell</strong>ars, per una carreteraasf<strong>al</strong>tada que a les 3 <strong>de</strong> la tarda semblava <strong>de</strong> foc,i amb les dures rampes, <strong>al</strong>gunes <strong>de</strong> les qu<strong>al</strong>s tenienmés <strong>de</strong>l 12% i que ens van fer sofrir els moments mésagònics <strong>de</strong> tota la travessia. El menjar a l’Abadia <strong>de</strong><strong>Castell</strong>ars i l’encantador tracte <strong>de</strong> la seva mestressaquedarà per a sempre en els nostres cors. Simple·ment meravellós.Després <strong>de</strong> reposar forces, vam acabar la pujada,<strong>al</strong>tres 5 km, ara ja pedregosa, que ens duen traves·sant Erta i Sas fins a Les Esglésies. Aquí ens esperenper sopar i dormir en una casa pair<strong>al</strong> on el tracte i elmenjar són fenomen<strong>al</strong>s.Segon diaFa sol, però els 2 primers quilòmetres són <strong>de</strong> bai·xada i l’aire és fresc, encara que l’inici <strong>de</strong> la pujada<strong>al</strong> Coll d’Oli fa que la suor comenci a brollar moltaviat. Al principi, aquest port és suau i per carreteraasf<strong>al</strong>tada, però l’últim quilòmetre s’ha <strong>de</strong> fer cami·nant i arrossegant la bici entre enormes roques,igu<strong>al</strong> que la baixada fins a l’Ermita <strong>de</strong> la Mare <strong>de</strong>Déu <strong>de</strong>l Coll. Des d’aquesta baixem fins a Guiró,Astell, i seguim el riu Flamisell <strong>de</strong>s <strong>de</strong> Torre <strong>de</strong> Cab·<strong>de</strong>lla fins a Espui. Desprès d’Espui comença el veri·table repte <strong>de</strong>l dia, la pujada fins <strong>al</strong> Coll <strong>de</strong>l Triador,el més llarg <strong>de</strong> la Ped<strong>al</strong>s <strong>de</strong> Foc, amb més <strong>de</strong> 12km i pen<strong>de</strong>nt mitjana <strong>de</strong>l 7,5%. Durant els primers7 km els avets ens protegien <strong>de</strong>l sol, però la resta<strong>de</strong> pujada no només vam haver <strong>de</strong> lluitar contr<strong>al</strong>es dures rampes <strong>de</strong> terra solta, sinó també contr<strong>al</strong>a c<strong>al</strong>or. La superació <strong>de</strong>l Triador va ser un èxtasimeravellós que no vam po<strong>de</strong>r gaudir massa temps,ja que la visió <strong>de</strong> la resta <strong>de</strong> la pujada fins <strong>al</strong> Coll<strong>de</strong> la Portella, punt més <strong>al</strong>t <strong>de</strong> la Ped<strong>al</strong>s <strong>de</strong> Foc amb2.268 metres ens atreia com un imant. Des <strong>de</strong>l Coll<strong>de</strong>l Triador, fins <strong>al</strong> Coll <strong>de</strong> la Creu <strong>de</strong> l’Eixol passantpel <strong>de</strong> la Portella recorrem 20 Km sempre a més<strong>de</strong> 2.200 metres d’<strong>al</strong>titud, creuant torrents i envol·tats d’immensos prats, en suaus puja<strong>de</strong>s i baixa<strong>de</strong>s.Després <strong>de</strong> creuar la Creu <strong>de</strong> l’Eixol, ja només ensespera una llarga baixada fins a Espot, on un gransopar i un somni reparador ens retornaran l’energianecessària per afrontar l’última etapa.Tercer diaDeixem Espot seguint el curs <strong>de</strong>l riu Escrita i iniciemuna llarga pujada que ens durà per Esteu, Jou i Son.A Son agafem un corriol que parteix <strong>de</strong> darrere <strong>de</strong>l’Església, molt estret i entretingut, que durant un parell<strong>de</strong> quilòmetres ens durà fins a la pista <strong>de</strong>l C<strong>al</strong>vari,bon camí que ens <strong>de</strong>ixarà a les portes <strong>de</strong>l Bosc <strong>de</strong>lGerdar, una meravella <strong>de</strong> la natura. Després <strong>de</strong> tra·vessar el pont <strong>de</strong> fusta <strong>de</strong>l riu Cabanes, vam arribar <strong>al</strong>refugi <strong>de</strong>l Gerdar, on agafem la carretera <strong>de</strong>l Port <strong>de</strong>la Bonaigua en direcció a Esterri d’Àneu fins a l’encre·uament <strong>de</strong> Sorpe. De Sorpe a Borén, i d’aquí durantmés <strong>de</strong> 20 km seguim el bellíssim curs <strong>de</strong> la NogueraP<strong>al</strong>laresa, travessant Isil i Alòs d’Isil, fins a arribar <strong>al</strong>pla on s’<strong>al</strong>ça majestuós el Santuari <strong>de</strong> la Mar <strong>de</strong> Diu<strong>de</strong> Montgarri. Pugem fins <strong>al</strong> Pla <strong>de</strong> Beret, aquest granpla on neixen la Noguera P<strong>al</strong>laresa i la Garona, queduen les seves aigües fins <strong>al</strong> Mediterrani i l’<strong>al</strong>tre cap <strong>al</strong>a costa atlàntica <strong>de</strong> França, i iniciem l’última baixadaque ens durà fins a Vielha. Mai no oblidarem les pri·meres vistes <strong>de</strong> la V<strong>al</strong>l princip<strong>al</strong> d’Aran <strong>de</strong>s <strong>de</strong> Beret.Afrontem l’última llarga i tècnica baixada fins aVielha travessant diversos pobles preciosos, comUnha, Arties, Garós, Escunhau i Betren, i per pri·mera vegada ens comença a envair una sensació<strong>de</strong> pèrdua, que ja no ens abandonarà mai, perquèsón els últims minuts <strong>de</strong> la Ped<strong>al</strong>s <strong>de</strong> Foc, i cap <strong>de</strong>nos<strong>al</strong>tres vol que això acabi.Els nostres cossos arriben cansats a Vielha, i enels nostres cors lluiten dos sentiments molt oposats,l’<strong>al</strong>egria d’haver-lo aconseguit i la tristesa que s’haacabat un somni.Actu<strong>al</strong>itatEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200927
Actu<strong>al</strong>itatPrograma d’intercanvi <strong>de</strong>llibres reutilitzats 2007-2008centre cívic francesc llobetEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Un <strong>de</strong> cada dos <strong>al</strong>umnes<strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> participen enel programa <strong>de</strong>reutilització <strong>de</strong> llibresEn aquest quart any <strong>de</strong>l Programa d’Intercanvi <strong>de</strong>Llibres Reutilitzats <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>, <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’Ajunta·ment <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> s’ha v<strong>al</strong>orat que, tot i les dificul·tats que suposen els canvis curriculars <strong>de</strong>ls cursos<strong>de</strong> cicle mitjà <strong>de</strong> primària i els <strong>de</strong> segon i quartcurs d’ESO, els resultats han estat espectaculars.Aquests canvis han suposat que quasi la tot<strong>al</strong>itat<strong>de</strong>ls llibres d’aquests cursos hagin es<strong>de</strong>vingut noreutilitzables.Tot i això, gràcies <strong>al</strong>s esforços <strong>de</strong>ls mestres i pro·fessors <strong>de</strong>ls centres i <strong>de</strong> la resta d’agents (pares i<strong>al</strong>umnes), el programa ha pogut tirar endavant totaprofitant <strong>al</strong> màxim les possibilitats <strong>de</strong> reutilització.Prenent <strong>de</strong> referència les da<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l programa <strong>de</strong> l’anypassat, podreu observar que aquest any 2008 hemaugmentat la participació en un 11’5% respecte l’anypassat i que, en canvi, hem pogut intercanviar menysllibres. Els nivells d’est<strong>al</strong>vi, tot i els nombrosos canvis <strong>de</strong>llibres que s’ha re<strong>al</strong>itzat <strong>al</strong>s diferents centres, es man·tenen <strong>al</strong> voltant <strong>de</strong>ls 90 € d’est<strong>al</strong>vi mitjà per <strong>al</strong>umne,excepte <strong>al</strong> CEIP Sant Iscle, on l’est<strong>al</strong>vi és inferior perquèel centre ja ha reutilitzat internament bona part <strong>de</strong> lli·bres i materi<strong>al</strong>. S’ha <strong>de</strong> <strong>de</strong>stacar que l’est<strong>al</strong>vi mitjà <strong>de</strong>ls<strong>al</strong>umnes <strong>de</strong> primer d’ESO ha estat <strong>de</strong> 136’64 €.28
L’est<strong>al</strong>vi tot<strong>al</strong> <strong>de</strong>l programa ha augmentat en quasi5.000 € i ja hem superat els 30.000 €.Un any més, els <strong>al</strong>umnes, els mestres, els pares/maresi tota la gent relacionada amb el programa (volunta·ris, membres <strong>de</strong> la comissió, person<strong>al</strong> <strong>de</strong>l Centre Cívic,etc.) es mereixen una bona felicitació per la <strong>de</strong>mos·tració que ens han fet <strong>de</strong>l que suposa creure en unprograma socioeducatiu basat en la participació i laimplicació <strong>de</strong> les persones.C<strong>al</strong> <strong>de</strong>stacar també que, <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> tots aquests anys<strong>de</strong> programa, poblacions com Arbúcies, Sant Celoni,Tossa <strong>de</strong> Mar, Lloret <strong>de</strong> Mar, Maçanet <strong>de</strong> la Selva iun llarg etcètera s’han interessat per aquest mo<strong>de</strong>l i<strong>al</strong>gunes n’han re<strong>al</strong>itzat una adaptació per a les carac·terístiques <strong>de</strong> cada població. Per a nos<strong>al</strong>tres és unplaer haver-los pogut ajudar. Per tot això, esperemque l’any vinent puguem estar parlant d’unes da<strong>de</strong>s,si més no, a l’<strong>al</strong>çada <strong>de</strong> les d’aquest any. Gràcies atots i totes.Actu<strong>al</strong>itatDADES 2007 INTERCANVI DE LLIBRESCentreNúm. <strong>de</strong>participants% <strong>de</strong>participacióNúm. <strong>de</strong> llibresreutilitzats ENTREGATSEst<strong>al</strong>viTOTALEst<strong>al</strong>vi mitjàper <strong>al</strong>umneS<strong>al</strong>vadorEspriu9160,26% d’un tot<strong>al</strong><strong>de</strong> 151(<strong>al</strong>umnes <strong>de</strong> 2n a 6è<strong>de</strong> primària)5258.622,02 €94,75 €Sant Iscle8535,71%d’un tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> 238(<strong>al</strong>umnes <strong>de</strong> 2n a 6è<strong>de</strong> primària)4016.186,07 €72,78 €IES <strong>Vidreres</strong>TOTALDADES 2008 INTERCANVI DE LLIBRESCentreS<strong>al</strong>vadorEspriuSant IscleIES <strong>Vidreres</strong>109(84 <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> i 25<strong>de</strong> Maçanet)285 <strong>al</strong>umnesNúm. <strong>de</strong>participants92116164(116 <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>,44 <strong>de</strong> Maçanet i 4<strong>de</strong> Sils)21,97% d’un tot<strong>al</strong><strong>de</strong> 496 (33,3% 252<strong>al</strong>umnes <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> i10,24% 244 <strong>de</strong> fora)40,56% d’un tot<strong>al</strong><strong>de</strong> 641 <strong>al</strong>umnes<strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>% <strong>de</strong>participació66% d’un tot<strong>al</strong><strong>de</strong> 140(<strong>al</strong>umnes <strong>de</strong> 3r a 6è<strong>de</strong> primària)49% d’un tot<strong>al</strong> <strong>de</strong>235 (<strong>al</strong>umnes <strong>de</strong> 2na 6è <strong>de</strong> primària)32% d’un tot<strong>al</strong> <strong>de</strong>520 (46% 250 <strong>al</strong>um·nes <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> i 15%<strong>de</strong> 284 <strong>de</strong> Maçanet,Sils 33%)5451.471 llibresNúm. <strong>de</strong> llibresreutilitzats ENTREGATS31923573410.854,67 €25.662,76 €Est<strong>al</strong>viTOTAL6.407,30 €5.493,70 €18.441,56 €100 €89,17 €Est<strong>al</strong>vi mitjàper <strong>al</strong>umne94,23 €56,64 €93,61 €El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009TOTAL372 <strong>al</strong>umnes52% d’un tot<strong>al</strong><strong>de</strong> 625 <strong>al</strong>umnes<strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>1.288 llibres30.342,56 €81,94 €29
Actu<strong>al</strong>itatKedougou (Seneg<strong>al</strong>)Projecte Solidari i Participatiu <strong>de</strong> Cooperacióper <strong>al</strong> DesenvolupamentMONTSE ciurana, montse vila i isis llinàs - grup intercultur<strong>al</strong> jaima kafoDesprés <strong>de</strong> tres anys treb<strong>al</strong>lant a Kedougou, la nostraentitat ha <strong>de</strong>cidit donar per tancat el Projecte <strong>de</strong>Cooperació engegat <strong>al</strong> Seneg<strong>al</strong>.Des <strong>de</strong>l primer estudi re<strong>al</strong>itzat l’any 2005 sobre el ter·reny, hem re<strong>al</strong>itzat moltes actuacions encamina<strong>de</strong>s amillorar la situació <strong>de</strong> les persones que viuen a la ciutat,especi<strong>al</strong>ment en els àmbits educatiu i <strong>de</strong> sanitat.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Us hem anat mantenint <strong>al</strong> corrent <strong>de</strong> les activitats <strong>de</strong>sen·volupa<strong>de</strong>s i <strong>de</strong> la re<strong>al</strong>itat <strong>de</strong> Kedougou, on m<strong>al</strong>grat elsnostres esforços i els d’<strong>al</strong>tres ONGD que han estat tre·b<strong>al</strong>lant posteriorment <strong>al</strong> municipi, la situació actu<strong>al</strong> ésforça difícil.Com bé sabeu, hem implementat campanyes <strong>de</strong> sen·sibilització a les escoles i <strong>al</strong> dispensari <strong>de</strong> Kedougou,hem dotat <strong>de</strong> materi<strong>al</strong> sanitari i medicaments el Centre<strong>de</strong> S<strong>al</strong>ut, hem capacitat matrones i ASC i s’han rehabi·litat i construït aules escolars i una Biblioteca Municip<strong>al</strong>,entre moltes d’<strong>al</strong>tres actuacions.Barri <strong>de</strong> KeniottoAquest treb<strong>al</strong>l ha estat possible gràcies a la col·laboració<strong>de</strong> moltes institucions, públiques i priva<strong>de</strong>s, empreses ipersones particulars <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>. A totes elles, donem lesgràcies sincerament, en nom <strong>de</strong>l Grup Intercultur<strong>al</strong> JamiaKafo i <strong>de</strong> totes les persones que viuen a Kedougou.30
Sabem que, en aquests moments i informa<strong>de</strong>s per <strong>al</strong>tresentitats que treb<strong>al</strong>len a Kedougou, el municipi es trobaen una situació força complicada. A mitjans <strong>de</strong>l mes <strong>de</strong><strong>de</strong>sembre, fruit <strong>de</strong> la situació política en què es trobavael municipi (l’<strong>Ajuntament</strong> <strong>de</strong> Kedougou va ser dissolt pelGovern <strong>de</strong>l Seneg<strong>al</strong>) i la inexistència <strong>de</strong> respostes <strong>de</strong> lesautoritats <strong>de</strong>l país davant la manca <strong>de</strong> feina, <strong>al</strong>imentsbàsics i inversions en infraestructures, s’organitzà unarevolta civil que va ser contestada per l’exèrcit sene·g<strong>al</strong>ès, amb el resultat <strong>de</strong> cinc persones mortes, <strong>al</strong>tres<strong>de</strong> <strong>de</strong>tingu<strong>de</strong>s i nombrosos edificis públics i vehicles <strong>de</strong>l’administració cremats per part <strong>de</strong>ls manifestants.Desconeixem l’abast re<strong>al</strong> <strong>de</strong> les mobilitzacions, encorat·ja<strong>de</strong>s també per la creixent explotació <strong>de</strong> mines d’or i <strong>de</strong>marbre per part d’empreses estrangeres que no contrac·ten mà d’obra loc<strong>al</strong>; però diverses persones amb qui hemparlat recentment parlen d’una ciutat militaritzada, ambforça presència <strong>de</strong> policia i amb toc <strong>de</strong> queda a partir <strong>de</strong>les nou <strong>de</strong>l vespre. És cert que el mes <strong>de</strong> setembre la situació<strong>de</strong> tensió política era evi<strong>de</strong>nt, ja que la creació d’una novaregió (província) amb capit<strong>al</strong> a Kedougou havia generatmoltes expectatives a la població que no ha trobat respos·tes a les <strong>de</strong>man<strong>de</strong>s bàsiques com l’ampliació, mo<strong>de</strong>rnitza·ció i increment <strong>de</strong> person<strong>al</strong> sanitari <strong>de</strong>l Centre <strong>de</strong> S<strong>al</strong>ut <strong>de</strong>Kedougou, on la situació és veritablement insostenible (hi hanomés un metge titulat per atendre 250 pobles), comptantque l’hospit<strong>al</strong> més proper es troba a 235 km <strong>de</strong> la ciutat,a Tambacounda i que durant l’època <strong>de</strong> pluges la m<strong>al</strong>àriaafecta a moltes persones que no po<strong>de</strong>n ser ateses.Ja us parlàvem anteriorment que el riu Gàmbia s’ha·via <strong>de</strong>sbordat com a conseqüència <strong>de</strong> les pluges tor·renci<strong>al</strong>s.Centre <strong>de</strong>l poble (mercat)Moltes famílies van perdre els seus conreus i, per tant, laseva font d’<strong>al</strong>iment per <strong>al</strong> proper any, i aquest fet, afegitamb els <strong>al</strong>ts preus <strong>de</strong> l’arròs (<strong>al</strong>iment bàsic en la dietaseneg<strong>al</strong>esa) i la seva escassetat, la manca <strong>de</strong> farina, gasbutà i aigua potable, no ha fet més que empitjorar lavida diària <strong>de</strong> les persones que viuen a Kedougou.Des <strong>de</strong> la nostra entitat procurarem estar en contacteamb diverses persones que viuen a Kedougou i repre·sentants d’<strong>al</strong>tres ONGD. Després <strong>de</strong> gairebé tres anysvivint i treb<strong>al</strong>lant a Kedougou volem agrair-los l’empentai el coratge que han <strong>de</strong>mostrat en fer-se seu el treb<strong>al</strong>l <strong>de</strong>la nostra entitat.Fin<strong>al</strong>ment, volem comentar-vos que a partir d’aquest mes<strong>de</strong> gener <strong>de</strong> 2009, el Grup Intercultur<strong>al</strong> Jamia Kafo estàtreb<strong>al</strong>lant, en col·laboració amb l’<strong>Ajuntament</strong> <strong>de</strong> Vidre·res, el Consell Comarc<strong>al</strong> <strong>de</strong> la Selva i la Secretaria per laImmigració <strong>de</strong> la Gener<strong>al</strong>itat <strong>de</strong> Cat<strong>al</strong>unya en el Pla <strong>de</strong>Ciutadania i Immigració <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>. Més endavant usconcretarem les accions que estem dissenyant i esperemla participació <strong>de</strong> tots i totes vos<strong>al</strong>tres en aquest nou pro·jecte que encetem.Actu<strong>al</strong>itatEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200931
Actu<strong>al</strong>itatDarreres activitats <strong>de</strong> laBibliotecaAl llarg d’aquesta tardor,a la Biblioteca s’hi hanportat a terme moltesactivitats per promoureentre els usuaris el gustper la lectura i l’accés <strong>al</strong>a informació.Gemma ciuró, consol pozo i marta masóon, gaudint d’una participació més que notable,s’hi han pogut elaborar narracions <strong>de</strong> certa qua·litat literària. Els treb<strong>al</strong>ls van ser exposats el dia2 <strong>de</strong> gener en un recit<strong>al</strong> literari organitzat pelsmateixos joves amb el suport <strong>de</strong> la Biblioteca, enel qu<strong>al</strong> també hi tingué lloc l’entrega <strong>de</strong> premis<strong>de</strong>l t<strong>al</strong>ler <strong>de</strong> Manga.Una mostra <strong>de</strong> fragments <strong>de</strong> les narracions elabora·<strong>de</strong>s pels participants en el t<strong>al</strong>ler:El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009S’hi han fet activitats com els contes per a infants, elcurs <strong>de</strong> formació d’usuaris en les noves tecnologies,l’espectacle per a adults sobre els contes <strong>de</strong> MercèRodoreda, la xerrada sobre <strong>al</strong>imentació infantil, laxerrada sobre la teràpia <strong>de</strong> les flors <strong>de</strong> Bach en l’ado·lescència, etc.C<strong>al</strong> dir, també, que la Biblioteca ha estat guar·donada amb premi <strong>de</strong>l Ministeri <strong>de</strong> Cultura pel<strong>de</strong>senvolupament d’un nou projecte. Es tracta<strong>de</strong>l projecte comunicAR-Te, <strong>de</strong>stinat a promoureel gust per la lectura <strong>de</strong>ls joves entre 12 i 18anys. El primer <strong>de</strong>ls t<strong>al</strong>lers que es va <strong>de</strong>senvo·lupar dins el marc d’aquest projecte va ser elt<strong>al</strong>ler <strong>de</strong> còmic Manga, on hi van participar vorauns trenta joves que van introduir-se en l’aplica·ció <strong>de</strong> les princip<strong>al</strong>s tècniques d’aquest estil <strong>de</strong>dibuix japonès. Els treb<strong>al</strong>ls van estar exposats <strong>al</strong>a Biblioteca fins <strong>al</strong> mes <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre. El segon<strong>de</strong>ls t<strong>al</strong>lers va ser el <strong>de</strong> narració breu per a jovesVan passar els mesos i es van fer tan amics quea l’ambient s’hi respirava una certa olor d’herbai flors netes, quan estaven junts sentien la tebiorsuau <strong>de</strong> la tardor, com quan una fulla cau <strong>de</strong> l’ar·bre, sense pressa però inevitablement fugaç.(13 anys).Una brisa suau m’acaronava els cabells, com siel vent lleu i silenciós hagués <strong>de</strong>cidit participar enaquell moment d’intimitat. Després ens vam feruna mirada atapeïda <strong>de</strong> paraules silencioses.(14 anys).Potser no se li acut res millor a fer per donar-sea conèixer, per fer-se notar. La veritat és queté un repertori força limitat per fer-se veure:atonyinar nois pacífics, “mangar” els c<strong>al</strong>ers<strong>de</strong> l’esmorzar d’<strong>al</strong>guns <strong>al</strong>tres nois (<strong>de</strong> vega<strong>de</strong>scoinci<strong>de</strong>ix amb els primers, els que atonyina...)(13 anys).De sobte, va semblar que tot quedava en silencii aquelles paraules van ressonar com un ecobuit i greu dins els seus caps. La brisa gèlidaque els t<strong>al</strong>lava la pell havia <strong>de</strong>saparegut i unimmens buit va omplir aquell lloc. Sota els ditstremolosos l’anell es va <strong>de</strong>splaçar com perpròpia voluntat cap a la síl·laba “SI”.(12 anys).32
PROGRAMACIÓ FEBRER – ABRIL 2009Febrer12 <strong>de</strong> febrer a les 18:00 hores:El Rei Carnestoltes, a càrrec <strong>de</strong> País <strong>de</strong> Xauxa13, 20, 27 <strong>de</strong> febrer i 6 <strong>de</strong> març a les 18:00 hores:T<strong>al</strong>ler <strong>de</strong> punts <strong>de</strong> llibre amb <strong>de</strong>claracionsd’amor.Del 16 <strong>al</strong> 20 <strong>de</strong> febrer a les 16:00 hores:Curs bàsic d’informàtica.Formació d’usuaris.Dibuixos guanyadors <strong>de</strong>l concurs Mangare<strong>al</strong>itzat a la bibliotecaActu<strong>al</strong>itatMarç5 <strong>de</strong> març a les 18:00 hores:Contamoxaines per a infants, a càrrec <strong>de</strong>Dolors Arqué (Companyia El Borinot Groc).19 <strong>de</strong> març a les 18:00 hores:Contes d’arreu <strong>de</strong>l món,a càrrec d’Indiana Joan’s.25 <strong>de</strong> març a les 21:30 hores:Club <strong>de</strong> LecturaDel 25 <strong>al</strong> 31 <strong>de</strong> març:Exposició d’arts plàstiques <strong>de</strong>ls <strong>al</strong>umnes<strong>de</strong>l Centre Cívic a la s<strong>al</strong>a poliv<strong>al</strong>ent<strong>de</strong> la biblioteca.Abril2 d’abril, a les 18:00 hores:Coincidint amb el Dia Internacion<strong>al</strong> <strong>de</strong>l LlibreInfantil, Els contes <strong>de</strong> l’Osset Elies, pensat per<strong>al</strong>s més petits (fins a 6 anys),a càrrec <strong>de</strong> l’Espina <strong>de</strong> la Sardina.23 d’abril, <strong>al</strong> llarg <strong>de</strong> tot el dia:Amb motiu <strong>de</strong> la Diada <strong>de</strong> Sant Jordi,Fira <strong>de</strong>l llibre usat, <strong>al</strong> pati <strong>de</strong> la Biblioteca.23 d’abril a les 21:00 hores:Amb motiu <strong>de</strong> la Diada <strong>de</strong> Sant Jordi,contes per a adults: Contes d’amor i <strong>de</strong> riure,a càrrec <strong>de</strong> Va <strong>de</strong> Contes.Del 27 <strong>al</strong> 14 <strong>de</strong> maig:Exposició “Busco feina”,a la s<strong>al</strong>a poliv<strong>al</strong>ent.Categoria A(<strong>de</strong> 12 a 14 anys):Sònia Bertran Mun<strong>de</strong>tCategoria B (<strong>de</strong> 15 a 18 anys): Eric Pozuelo ÁlvarezEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200933
Anem a estudiFesta <strong>de</strong> Nad<strong>al</strong> a l’IES <strong>Vidreres</strong>Èxit <strong>de</strong> participació en la Cursa-Cros <strong>de</strong> Nad<strong>al</strong>El divendres 19 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre,a l’IES <strong>Vidreres</strong>,vam celebrar la Festa <strong>de</strong>Nad<strong>al</strong> organitzada <strong>de</strong>s<strong>de</strong> la comissió <strong>de</strong> festesamb la col·laboració <strong>de</strong>lConsell Esportiu <strong>de</strong> la Selva,l’<strong>Ajuntament</strong> <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>,l’empresa ATO i elscomerços <strong>de</strong>l poble.Gemma MasnouTot seguit, a l’IES va tenir lloc el concurs <strong>de</strong> pastissoselaborats per <strong>al</strong>umnes <strong>de</strong> 4t d’ESO. El premi consistiaen un <strong>de</strong>scompte <strong>de</strong> 50 euros <strong>de</strong>l preu <strong>de</strong> viatge <strong>de</strong>fin<strong>al</strong> d’etapa. Es va posar punt i fin<strong>al</strong> a la festa ambl’acte d’entrega <strong>de</strong> premis i un sorteig <strong>de</strong> reg<strong>al</strong>s, obse·quiats pels diferents comerços <strong>de</strong>l poble entre tots els<strong>al</strong>umnes participants en la cursa <strong>de</strong> cros.Fin<strong>al</strong>ment, per tancar aquest dia festiu, el professoratva participar en la 1a Jumble S<strong>al</strong>e, un intercanvi <strong>de</strong>peces <strong>de</strong> roba i <strong>de</strong> complements.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Va començar la matin<strong>al</strong> amb la cursa <strong>de</strong> cros, a lazona verda <strong>de</strong>l parc <strong>de</strong> Mas Flassià. Més <strong>de</strong> 230participants entre <strong>al</strong>umnes i professors van <strong>de</strong>mostrarestar en plena forma tot <strong>de</strong>safiant el fred i la gelor <strong>de</strong>la matin<strong>al</strong>. Les curses van estar anima<strong>de</strong>s i acompa·nya<strong>de</strong>s per la música i veu <strong>de</strong>l DJ Papa Noel Olmos.Amb la seva participació tothom va posar-hi el seuesforç i van ajudar a fer un ambient festiu i nad<strong>al</strong>enc!Els <strong>al</strong>umnes més veterans <strong>de</strong> l’IES van <strong>de</strong>mostrar estaren molt bona forma.34Les noies <strong>de</strong> 1r i 2n d’ESO van ser les primeres <strong>de</strong><strong>de</strong>safiar el fred.Els nois <strong>de</strong> 1r i 2n d’ESO en plena sortida.
Anem a estudiLes noies <strong>de</strong> 3r i 4td’ESO començant amb<strong>al</strong>egria nad<strong>al</strong>enca els2 km <strong>de</strong> cursa.Els primers classificats<strong>de</strong> les diferentscategories <strong>de</strong>la cursa <strong>de</strong> crosvan ser:Noies 1r ESO: 1a Sara Riera<strong>de</strong>v<strong>al</strong>l; 2a AndreaMoreno; 3a Marina Sanz.Nois 1r ESO: 1r Pau Carreras; 2n Eric G<strong>al</strong>indo;3r Alejandro Sanmartín.Noies 2n ESO: 1a Paula Soms; 2a AlexandraIon; 3a Cèlia Roura.Nois 2n ESO: 1r Quim Quílez; 2n EduardGonzález; 3r Norbert Gaspar.Noies 3r ESO: 1a Sofia Macias; 2a Mari Hari·llo; 3a Estefania Sánchez.Nois 3r ESO: 1r Yassine El Younch; 2n AdriàGonzález; 3r Paco Molas.Noies 4t ESO: 1a Laura Marés; 2a Carla Colo·mer; 3a Carlota Codina.Nois 4t ESO: 1r Albert Sese; 2n Març<strong>al</strong> Pons;3r David <strong>Castell</strong>.Noies Batxillerat: 1a Melani B<strong>al</strong>lesta; 2aAïda Andra<strong>de</strong>s; 3a Elisabeth Casas.Nois Batxillerat: 1r Francesc Julià; 2n RubenFernán<strong>de</strong>z; 3r Llorenç Ramos.Professors: 1a Gemma Masnou; 2a AndreuElías; 3r Llorenç Soler.Pares i mares: 1r Jordi Julià.Els professors també van participar en la cursa.Els nois <strong>de</strong> 3r i 4t d’ESO en plena cursa en un <strong>de</strong>lsrevolts <strong>de</strong>l circuit.C<strong>al</strong> agrair moltíssim la col·laboració <strong>de</strong>ls 56 comerços<strong>de</strong>l poble, que van fer possible que el sorteig <strong>de</strong> reg<strong>al</strong>sfos un èxit, i <strong>al</strong> Consell Esportiu <strong>de</strong> la Selva per la sevagran ajuda en el muntatge <strong>de</strong>l circuit <strong>de</strong> cros.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200935
Anem a estudiEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009IES VIDRERES:La maternitat d’ElnaReflexió d’una <strong>al</strong>umna<strong>de</strong> 4t ESO a l’entorn <strong>de</strong>la xerrada que va fer <strong>al</strong>s<strong>al</strong>umnes <strong>de</strong> 4t ESO AssumptaMontellà sobreLa maternitat d’Elna.La xerrada d’Assumpta Montellà em va <strong>de</strong>ixar senseparaules, bocabadada. Jo pensava que l’autora <strong>de</strong>La maternitat d’Elna ens parlaria <strong>de</strong>l seu llibre d’unamanera més line<strong>al</strong> i més neutra, però no va ser així:Assumpta Montellà posà molt <strong>de</strong> sentiment i molta pre·cisió en l’explicació i això va fer que tots nos<strong>al</strong>tres ensendinséssim i visquéssim més els fets. Així doncs, crecque aquest contrast entre el que jo pensava i el que vaser fou una <strong>de</strong> les princip<strong>al</strong>s causes <strong>de</strong> la meva sor·presa davant la xerrada. D’<strong>al</strong>tra banda, l’explicaciótractava <strong>de</strong> l’holocaust, un <strong>de</strong>ls temes que a mi mésm’apassionen, i en ser fets molt recents captivaven mésla gent a escoltar-los, ja que molts <strong>de</strong>ls nostres avisvan haver <strong>de</strong> passar per aquest turment.Maria merca<strong>de</strong>r (4t ESO C)Assumpta Montellà començà parlant <strong>de</strong> l’exili, quanels cat<strong>al</strong>ans fugien atordits cap a França buscant unanova vida, tot i que el que no sabien era que el pitjors’amagava darrere la frontera. Amb només <strong>de</strong>u minutshavien d’omplir una m<strong>al</strong>eta <strong>de</strong> records. Els records <strong>de</strong>tota una vida.Els únics records que passarien amb ells la resta <strong>de</strong>la seva existència. Però un cop a la frontera, i <strong>de</strong>s·prés d’un llarg viatge ple d’inconvenients, les m<strong>al</strong>eteseren bui<strong>de</strong>s i, t<strong>al</strong> i com digué Assumpta: “Bui<strong>de</strong>s comla seva vida”. Ja no els quedava res, ni tan sols elsrecords. Només aquells que mai s’esborren: els <strong>de</strong>lcor. Però en tot cas, era millor no recordar, ja que elrecord encara feia més m<strong>al</strong>. Havien hagut <strong>de</strong> <strong>de</strong>ixarenrere persones estima<strong>de</strong>s, llars i tota una vida perbuscar nous camins, nous horitzons. El que no sabienera que aquells nous horitzons només eren una dis·fressa, ja que darrere s’hi amagava la tempesta.Quan l’autora explicava la soledat i la <strong>de</strong>sgràcia quehi havia a les platges d’Argelers em venien c<strong>al</strong>freds ipodia notar aquella fredor, com quan tens la punta<strong>de</strong>l nas congelada. I se’m trencava el cor en mil bocinsquan explicava que les mares havien d’enterrar el seusfills a la sorra, <strong>de</strong>ixant-los únicament el cap <strong>al</strong> <strong>de</strong>s·cobert, perquè no passessin fred, ja que les úniquesmantes <strong>de</strong> què disposaven estaven molles. I, m<strong>al</strong>au·radament, la majoria d’infants no resistien el fred i<strong>al</strong> matí següent ja no es llevaven. Ni <strong>al</strong> matí següentni mai. O quan els soldats ro<strong>de</strong>javen els exiliats ambtanques <strong>de</strong> filferro, com si fossin gossos, i únicamentels donaven un bocí <strong>de</strong> pa per repartir, <strong>al</strong> qu<strong>al</strong> totsacudien com feres i això servia d’entreteniment per <strong>al</strong>ssoldats. Però, afortunadament, els pobres exiliats vansaber <strong>al</strong>liçonar els soldats, ja que “m<strong>al</strong>grat la gana,teníem dignitat i m<strong>al</strong>grat estar tancats com gossos,érem persones”.36
Així doncs, van saber repartir-se el pa, tot <strong>de</strong>ixant elsfrancesos amb un pam <strong>de</strong> nas.I quan Assumpta va començar a introduir La maternitatd’Elna en la història, “una illa <strong>de</strong> pau enmig d’unaguerra”, i explicava que s’havien s<strong>al</strong>vat 597 infantsd’una mort segura, ja no semblava tot tan negre,encara hi havia esperança.Va ser molt emocionant quan explicava els naixements<strong>de</strong>ls nadons, o el dia <strong>de</strong> Nad<strong>al</strong>, ja que m<strong>al</strong>grat estarsepara<strong>de</strong>s <strong>de</strong> la seva família, va ser un Nad<strong>al</strong> ino·blidable. I com digué un <strong>de</strong>ls nadons, ja grans, quenasqué a la maternitat: “La meva mare em va donar ganes d’anar a l’excursió. I <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> tot això, sembl<strong>al</strong>a vida, però l’Elisabet em va donar la confiança en mentida que els éssers humans en ocasions no tingueml’ésser humà”.sentiments. I que aquest fet que avui ja és història iforma part <strong>de</strong>l nostre passat, m<strong>al</strong>auradament en moltsGràcies a l’Elisabet van po<strong>de</strong>r créixer 597 nadons indrets d’aquest món això és el seu present.sans i forts, apartats <strong>de</strong> la misèria, <strong>al</strong>lunyats d’unamort segura.Per tant, hem d’aprendre a v<strong>al</strong>orar tot el que tenim isentir-nos afortunats <strong>de</strong> ser qui som, <strong>de</strong> viure on vivim,Així doncs, va ser una xerrada molt intensa i reflexiva, d’haver nascut aquí i <strong>de</strong> po<strong>de</strong>r gaudir d’una vida tani em sembla que més d’un ens hauríem quedat escol· completa. Només c<strong>al</strong> comparar-la amb la <strong>de</strong>ls exili·tant l’Assumpta Montellà unes horetes més, i segur que ats; re<strong>al</strong>ment tenim moltíssima sort, i no sabem què ésmolts <strong>de</strong> nos<strong>al</strong>tres, <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> la xerrada, tenim moltes passar fam ni fred, i tant <strong>de</strong> bo no ho sapiguem mai.CEIP SANT ISCLEceip sant iscleConcert <strong>de</strong> Nad<strong>al</strong> d’<strong>al</strong>umnes <strong>de</strong> l’escolaP3 + P4 (veu) i 4t A (Orquestra)............................La llum <strong>de</strong>l fan<strong>al</strong>et.................................X. i J. MorenoP5 A + P5 B (veu) i 4t B (Orquesrta).....................Els nois davant el pessebre.................Pop. <strong>al</strong>emanya1r A + 1r B (veu) i 5è A (Orquestra).....................L’Àngel i els pastors...............................Pop. cat<strong>al</strong>ana2n A + 2n B (veu) i 5è B (Orquestra)....................Som <strong>al</strong> dia <strong>de</strong> Nad<strong>al</strong>...............................Pop. bretona4t A + 4t B (veu) i 6è A (Orquestra)......................Cançó <strong>de</strong> bressol.........................................Pop. belgaMestres (veu) i 5è A + 5è B (flauta).....................Jingle Bells............................................Pop. americanaTOTS JUNTS:“La Festa <strong>de</strong>ls Reis”Petita cantata per a cor <strong>de</strong> veus blanques,orquestra <strong>de</strong> percussió i piano.Lletra i música: Joan LlonguerasArrenjaments d’orquestra i piano: F. CruzMELODIES DE NADALDivendres, 19 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 2008A les 10 <strong>de</strong>l matíPavelló d’Esports <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>Anem a estudiEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200937
Anem a estudiCEIP S<strong>al</strong>vador EspriuJa hem començat les celebracions!El passat dia 15 <strong>de</strong>setembre, coincidintamb l’inici <strong>de</strong> curs,ens vam trobar totl’<strong>al</strong>umnat i professorat<strong>de</strong> l’escola <strong>al</strong> patiper bufar les espelmesd’un gran pastísd’aniversari.CEIP S<strong>al</strong>vador EspriuEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Precisament aquell dia feia 25 anys que la nostraescola havia obert les seves portes. També vam penjaruna pancarta commemorativa a la façana <strong>de</strong> l’escolaque ens acompanyarà <strong>al</strong> llarg <strong>de</strong> tot el curs.Poques setmanes <strong>de</strong>sprés els nois i noies <strong>de</strong> sisè vanpenjar a les botigues <strong>de</strong>l poble uns cartells per <strong>de</strong>ma·nar <strong>al</strong>s ex<strong>al</strong>umnes que ens <strong>de</strong>ixessin records <strong>de</strong>l seupas per l’escola. A dia d’avui hem rebut 25 aporta·cions <strong>de</strong> diferents persones <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> (manu<strong>al</strong>itats,àlbums, fotografies...). Encara n’esperem moltes més!Moltes gràcies!El passat dia 26 <strong>de</strong> novembre vàrem fer l’acte inau·gur<strong>al</strong> <strong>de</strong> caire més institucion<strong>al</strong> a la S<strong>al</strong>a d’Actes <strong>de</strong>l’<strong>Ajuntament</strong>. Va consistir en una xerrada col·loqui acàrrec <strong>de</strong>l professor <strong>de</strong> Pedagogia <strong>de</strong> la Universitat <strong>de</strong>Girona, Sr. Xavier Bes<strong>al</strong>ú, i <strong>de</strong>l director <strong>de</strong>ls ServeisTerritori<strong>al</strong>s d’Educació a Girona, Sr. Andreu Otero. Eltema era “La societat canvia... l’escola també”. Hi vahaver una bona assistència.Al segon trimestre, coincidint amb les festes <strong>de</strong>l Ranxo,hem previst organitzar una exposició fotogràfica a laS<strong>al</strong>a d’Actes <strong>de</strong> l’<strong>Ajuntament</strong>. Per <strong>al</strong> tercer trimestreestem organitzant una segona exposició a la biblio·teca <strong>de</strong> l’escola i un trencaclosques <strong>de</strong> 25 peces <strong>de</strong>grans dimensions <strong>al</strong> vestíbul, a partir <strong>de</strong>l materi<strong>al</strong>aportat pels ex<strong>al</strong>umnes <strong>de</strong>l centre.Encara tenim <strong>al</strong>tres i<strong>de</strong>es <strong>al</strong> tinter: un record <strong>de</strong> l’ani·versari per a cada <strong>al</strong>umne, l’edició d’un llibre i l’ela·boració d’una cantata que reflectiran lahistòria <strong>de</strong>l CEIP S<strong>al</strong>vador Espriu.Com a cloenda <strong>de</strong> tots els actes hem previstun acte festiu multitudinari a fin<strong>al</strong>s <strong>de</strong> curs.38Si voleu fer-nos arribar <strong>al</strong>gun escrit per <strong>al</strong>llibre po<strong>de</strong>u enviar-lo a l’adreça següent:b7004906@xtec.cat
Què respirem?Una aproximació a lacontaminació atmosfèricaLa pregunta <strong>de</strong> quèrespirem sembla moltòbvia, respirem aire.Però l’aire és un compost<strong>de</strong> diferents productes,com oxigen,nitrogen, diòxid <strong>de</strong>carboni, ozó...Eduard AdrobauFins fa un temps les activitats industri<strong>al</strong>s eren el primerfactor <strong>de</strong> contaminació <strong>de</strong> l’aire, actu<strong>al</strong>ment el trànsitn’és (a les zones urbanes) el princip<strong>al</strong> culpable.Medi ambientMolts productes es troben <strong>de</strong> forma natur<strong>al</strong> a l’aire,però d’<strong>al</strong>tres que tenen un caràcter tòxic es <strong>de</strong>uenprincip<strong>al</strong>ment a l’activitat humana. I precisamentsón aquests productes que <strong>de</strong>penen <strong>de</strong> nos<strong>al</strong>tres quevolem saber quins efectes po<strong>de</strong>n tenir.Els compostos que es generen i que actuen com a tòxicsa les plantes i anim<strong>al</strong>s es <strong>de</strong>u en gran part pel transportper carretera, tant <strong>de</strong> persones com <strong>de</strong> merca<strong>de</strong>ries,i que es tracta <strong>de</strong> la princip<strong>al</strong> font <strong>de</strong> contaminació<strong>de</strong> les àrees urbanes. De fet, aquesta afirmació, jun·tament amb l’efecte negatiu <strong>de</strong> la contaminació en las<strong>al</strong>ut, a curt i llarg termini ja no són hipòtesis, sinóque han es<strong>de</strong>vingut afirmacions accepta<strong>de</strong>s pel granpúblic en gener<strong>al</strong>.Les anàlisis <strong>de</strong>mostren que una intensitat més baixa<strong>de</strong> vehicles està relacionada amb un aire menys brut.Els contaminants emesos pels motors <strong>de</strong> combustióinterna són molt diversos: hi ha diòxid <strong>de</strong> carboni(CO 2) i monòxid <strong>de</strong> carboni (CO), hidrocarburs, òxids<strong>de</strong> nitrogen (NO 2, NO, NO X), òxids <strong>de</strong> sofre (SO),princip<strong>al</strong>ment So 2. Aquests contaminants s’anomenencontaminants primaris, ja que són els que es produ·eixen directament, mentre que aquests po<strong>de</strong>n reacci·onar entre si o amb <strong>al</strong>tres productes per donar unssegons contaminants. Un exemple és la reacció <strong>de</strong>lsNO Xamb els rajos ultraviolats, que donen lloc a ozótroposfèric (ozó que es loc<strong>al</strong>itza a pocs metres <strong>de</strong>l sòl),<strong>al</strong>tament contaminant. Aquests últims reben el nom <strong>de</strong>contaminants secundaris.No tots els contaminants són gasos, també n’hi ha <strong>de</strong>sòlids, com les partícules en suspensió i els met<strong>al</strong>ls pesants.C<strong>al</strong> ress<strong>al</strong>tar que, contra el que es podria pensar, unapart important <strong>de</strong> la contaminació per partícules fines <strong>de</strong>ltrànsit no prové <strong>de</strong> les emissions <strong>de</strong>ls motors a través <strong>de</strong>lstubs d’escapament. Aproximadament un 30% té el seuorígen en el <strong>de</strong>sgast mecànic <strong>de</strong>l motor, <strong>de</strong>ls frens, <strong>de</strong>lspneumàtics o <strong>de</strong>l ferm <strong>de</strong> rodament. Aquest fet, amb laEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200939
Medi ambienttipologia d’urbanisme <strong>de</strong>ns, i d’edificis <strong>al</strong>ts, fa que l’airequedi estancat i, juntament amb la climatologia poc plu·josa, fa que hi hagi moltes dificultats per dispersar i nete·jar l’atmosfera <strong>de</strong> contaminants. La pluja arrossega elssòlids i met<strong>al</strong>ls pesants i els dispersa en el territori, fentque l’acció contaminant no es concentri únicament enun punt.El diòxid <strong>de</strong> sobre (SO 2) ha estat el contaminant méscaracterístic <strong>de</strong>l medi urbà i és el princip<strong>al</strong> causant <strong>de</strong>l’smog fotoquímic (la típica boira que caracteritzava laciutat <strong>de</strong> Londres). Aquest contaminant s’emetia en gransquantitats en la crema <strong>de</strong> carbó i <strong>de</strong> combustibles fòssils<strong>de</strong> baixa qu<strong>al</strong>itat. Aquest smog, quan es combina ambel vapor d’aigua, pot generar la pluja àcida, però tambéafecta <strong>de</strong> forma important el procés respiratori <strong>de</strong> lespersones, provoca afectacions a les mucoses <strong>de</strong>ls ulls...Els òxids <strong>de</strong> nitrogen (N 2O, NO, NO 2)Proce<strong>de</strong>ixen <strong>de</strong> la combustió <strong>de</strong> motors (el nitrogenatmosfèric a <strong>al</strong>tes temperatures es combina amb l’oxi·gen), produeixen irritació a les mucoses respiratòries i<strong>al</strong>s ulls. En <strong>al</strong>tes concentracions po<strong>de</strong>n inhibir la foto·síntesi d’<strong>al</strong>gunes plantes.Quins efectes tenen els contaminants?Un <strong>de</strong>ls met<strong>al</strong>ls pesants més contaminants per la sevaenorme presència era el plom, que s’utilitzava com aestabilitzador a la gasolina súper.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Segons les propietats químiques i físiques <strong>de</strong>ls conta·minants tenen efectes sobre el medi:El diòxid <strong>de</strong> carboni CO 2El CO 2és un <strong>de</strong>ls princip<strong>al</strong>s factors que es produeixil’increment <strong>de</strong> l’efecte hivernacle.El monòxid <strong>de</strong> carboni COEl monòxid <strong>de</strong> carboni té un paper més perjudici<strong>al</strong> anivell <strong>de</strong> s<strong>al</strong>ut que el CO 2, ja que el CO es fixa a l’he·moglobina (a les cèl·lules sanguínies) i fa que aquestesno puguin transportar oxigen, reduint així l’eficàcia<strong>de</strong> la respiració.El plom, proce<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> la indústria met<strong>al</strong>·lúrgica i <strong>de</strong>les benzines, afecta <strong>al</strong> sistema nerviós, provoca parà·lisis, manca <strong>de</strong> coordinació...L’ozóL’ozó es tracta d’un contaminant d’origen secundari,que a pocs metres <strong>de</strong>l sòl produeix necrosi cel·lular,irritació <strong>de</strong>ls ulls, afecta <strong>al</strong> creixement <strong>de</strong> la vegeta·ció... La necrosi cel·lular és la mort <strong>de</strong> les cèl·lules, iuna <strong>de</strong> les espècies que és més sensible és el pollancre(populus nigra) que es troba a molts pobles i ciutats,una forma fàcil <strong>de</strong> veure si hi ha presència d’ozó ésobservar a les fulles unes taques marrons que sónl’efecte <strong>de</strong> l’ozó sobre les plantes.Les partícules sòli<strong>de</strong>sAquestes partícules sòli<strong>de</strong>s que prove·nen <strong>de</strong>l <strong>de</strong>sgast <strong>de</strong>ls frens, pneumàtics,ferm, etc., les podríem diferenciar perla seva mida. Així, les PM10 tenen undiàmetre inferior a les 10 micres (mil·lèsimes <strong>de</strong> mil·límetre), mentre que lesPM2,5 són més petites i no arriben a40
les 2,5 micres. Totes dues són perilloses, però les méspetites tenen la capacitat <strong>de</strong> penetrar més profunda·ment a les vies respiratòries i produir lesions <strong>al</strong> teixitrespiratori (<strong>al</strong>vèols) produint inflamacions, i es diposi·ten en els pulmons, reduint la capacitat <strong>de</strong> respiració.A més d’aquestes partícules hi ha les PM0,1 que sónpartícules ultrafines, que tenen un diàmetre inferiora les 0,1 micres, i són majoritàriament emeses pelsmotors dièsel. C<strong>al</strong> <strong>de</strong>stacar que aquests darrers actu·<strong>al</strong>ment disposen <strong>de</strong> tecnologies (filtres, cat<strong>al</strong>itzadors...)que fan que no emetin tantes partícules.A més, aquests contaminants i l’exposició simultània adiversos contaminants agreugen <strong>de</strong> forma importantl’aparició <strong>de</strong> m<strong>al</strong><strong>al</strong>ties respiratòries com l’asma infan·til, l’augment <strong>de</strong> les <strong>al</strong>·lèrgies a la població en gener<strong>al</strong>,increment <strong>de</strong> càncers <strong>de</strong> pulmó i po<strong>de</strong>n arribar a pro·vocar arteriosclerosi.Ja que s’ha <strong>de</strong>tectat que la contaminació és un factorque <strong>de</strong>termina la qu<strong>al</strong>itat <strong>de</strong> vida i afecta <strong>de</strong> formasevera a la vida <strong>de</strong>ls ciutadans, sobretot la d’aquellsque viuen en zones amb molt <strong>de</strong> trànsit (com és el cas<strong>de</strong> les ciutats), fa un temps que es van començar aportar a terme diferents mesures.Algunes mesures estan basa<strong>de</strong>s en solucions tècniques,com per exemple disminuint l’emissió <strong>de</strong> contaminants<strong>de</strong>ls motors (millorant els combustibles i la combustió<strong>de</strong>ls motors) o bé a través <strong>de</strong> nous ferms <strong>de</strong> carreteraque disminueixen el <strong>de</strong>sgast <strong>de</strong>ls pneumàtics i l’<strong>al</strong>li·berament <strong>de</strong> partícules. També s’està fent una impor·tant tasca amb els filtres <strong>de</strong> partícules d’emissions <strong>de</strong>lsvehicles nous, sobretot en els vehicles dièsel, tot i queactu<strong>al</strong>ment en aquests moments la flota <strong>de</strong> vehicles ésmolt envellidaLa mesura essenci<strong>al</strong>,però, sembla la reduc·ció <strong>de</strong>ls nivells <strong>de</strong>l tràn·sit. En aquests momentses comencen a prendremesures per intentarreduir els nivells <strong>de</strong>contaminació <strong>de</strong> les àrees urbanes, aquest és el<strong>de</strong>bat <strong>de</strong>l qu<strong>al</strong> darrerament se n’està parlant moltís·sim, sobretot a la zona <strong>de</strong> l’àrea metropolitana <strong>de</strong>Barcelona, la regulació <strong>de</strong> la velocitat. L’any passates va limitar la velocitat a 80 km/h i aquest any esvol ampliar la zona <strong>de</strong> regulació <strong>de</strong>l trànsit.Sembla que aquesta mesura comença a presentar<strong>al</strong>gun resultat positiu, ja que els primers estudis aixího <strong>de</strong>mostren. Però aquesta no és l’única mesuraque s’ha d’optar per a la reducció <strong>de</strong> la utilitza·ció <strong>de</strong>l transport privat, si re<strong>al</strong>ment es vol reduirla contaminació s’ha <strong>de</strong> fer una política que re<strong>al</strong>·ment fomenti l’ús <strong>de</strong>l transport públic, aquesta seràl’única solució que farà que re<strong>al</strong>ment es redueixin<strong>de</strong> forma important els nivells <strong>de</strong> contaminació <strong>de</strong>les àrees urbanes.Medi ambientEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200941
Curar-se en s<strong>al</strong>utEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009L’esmorzar, sostenible i saPer part <strong>de</strong>l Consell Comarc<strong>al</strong> <strong>de</strong> la Selva, <strong>de</strong>l Departa·ment <strong>de</strong> Medi Ambient i amb la col·laboració <strong>de</strong>l Col·legi<strong>de</strong> Farmacèutics <strong>de</strong> Girona ha començat una campanyaen els col·legis (les primeres xerra<strong>de</strong>s han estat <strong>al</strong> S<strong>al</strong>·vador Espriu, i <strong>al</strong> Sant Iscle tindran lloc a principis <strong>de</strong>l2009) en les qu<strong>al</strong>s s’explica <strong>al</strong>s nens com ha <strong>de</strong> ser unesmorzar sostenible i sa.L’apartat <strong>de</strong> la sostenibilitat el duu a terme la Carme,membre <strong>de</strong>l Consell Comarc<strong>al</strong>. La Carme els explica laimportància <strong>de</strong> reduir les <strong>de</strong>ix<strong>al</strong>les: ha reg<strong>al</strong>at a cadanen una carmanyola i una bossa <strong>de</strong> roba perquè cadamatí els nens posin l’esmorzar dins i no utilitzin paperd’<strong>al</strong>umini ni bosses <strong>de</strong> plàstic. En aquesta bossa hi constael logo <strong>de</strong> les tres R: reduir, reutilitzar i reciclar.L’apartat que tracta <strong>de</strong> l’esmorzar s<strong>al</strong>udable el portem aterme les farmacèutiques <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>: la Júlia Vilar<strong>de</strong>ll il’Assumpció Moré. A l’escola se’ls va reg<strong>al</strong>ar una làmina<strong>de</strong> la piràmi<strong>de</strong> <strong>de</strong>ls <strong>al</strong>iments.L’esmorzar saEl Departament <strong>de</strong> S<strong>al</strong>ut recomana que es facin cincàpats <strong>al</strong> dia: <strong>al</strong> matí, a mig matí, <strong>al</strong> migdia, a la tarda i<strong>al</strong> vespre. El primer àpat <strong>de</strong>l dia ha d’ésser energètic, jaque és el “combustible” <strong>de</strong>l dia, i hauria <strong>de</strong> constar d’un*Recomanacionsper a infants iadolescentsassumpció moré i fàbregasentrepà, fruita, sucs natur<strong>al</strong>s, cere<strong>al</strong>s, <strong>de</strong>rivats làctics i/ofruits secs. L’àpat <strong>de</strong> mig matí és el que els nens solenre<strong>al</strong>itzar a l’escola i hauria <strong>de</strong> ser un entrepà i/o unao dues peces <strong>de</strong> fruita. S’hauria d’evitar <strong>de</strong> totes totesels productes <strong>de</strong> brioixeria, els qu<strong>al</strong>s incorporen moltsgreixos trans i les “xuxeries”, que no porten greixos peròsí molt sucre i que a la llarga aju<strong>de</strong>n a augmentar elcolesterol, l’obesitat infantil i crear m<strong>al</strong>s hàbits <strong>al</strong>imenta·ris entre els joves.Els <strong>al</strong>iments recomanats en l’esmorzarsón rics en:Embotits: rics en proteïnesFruita: un <strong>de</strong>ls <strong>al</strong>iments més sans per <strong>al</strong>’organisme. Aliment molt ric en vitaminesCere<strong>al</strong>s: <strong>al</strong>iment ric en hidrats <strong>de</strong> carboni,vitamines, miner<strong>al</strong>s i fibraDerivats làctics: rics en proteïnes d’<strong>al</strong>tv<strong>al</strong>or biològic. Vitamines i miner<strong>al</strong>sFruits secs: font concentrada d’energiaAquestes mesures dietètiques haurien <strong>de</strong> ser no només<strong>de</strong>stina<strong>de</strong>s <strong>al</strong>s nens, són mesures per a tota la pobla·ció que a causa <strong>de</strong>l ritme <strong>de</strong> la societat (home i donatreb<strong>al</strong>len fora <strong>de</strong> casa, es menja fora <strong>de</strong> casa, es cuinamenjar ràpid...) a vega<strong>de</strong>s són difícils <strong>de</strong> portar a terme.Us <strong>de</strong>sitgem molt bon any 2009 i que els torrons <strong>de</strong> lesfestes no us hagin fet m<strong>al</strong>.Ocasion<strong>al</strong> *Ocasion<strong>al</strong> *2-4 Racions/Dia *2-3 Racions/Dia *2-3 Racions/Dia *2-3 Racions/Dia *4-6 Racions/Dia *42
Atlètic <strong>Vidreres</strong>Millorem dia a dia...EsportsAtlètic vidreres FSCEUna temporada més l’Atlètic competeix a la Lliga laSelva, i ja en els seus inicis s’ha apreciat una milloraevi<strong>de</strong>nt en el Grup.Tot i els resultats <strong>de</strong> la temporada anterior, l’entrena·dor repeteix a la nostra banqueta. En aquesta segonatemporada ha treb<strong>al</strong>lat fort amb un equip que té 4noves incorporacions (Xavi, Martí, Gerard i Ivan) i3 baixes (Sergio, Cristian i Abel) i es mantenen 11jugadors <strong>de</strong> la passada temporada. Per <strong>de</strong>sgràcia,en Martí ha hagut <strong>de</strong> <strong>de</strong>ixar el club <strong>al</strong>s primers par·tits <strong>de</strong> lliga, per motius profession<strong>al</strong>s, esperem quetinguis molta sort Martí!Fila <strong>de</strong> d<strong>al</strong>t: Toni, Antonio (entrenador), José, Miguel, Santi, Oscar, Ivan,Diumé (presi<strong>de</strong>nt), Martí.Fila <strong>de</strong> baix: Lucas, Manel, Albert (segon entrenador i capità), Gerard, Xavi(segon capità), Fran, Jaume.No present a la fotografia: Juan, Fàtima (<strong>de</strong>legada).També volem <strong>de</strong>stacar tots aquells que vénen setmanaa setmana a entrenar amb l’Atlètic, són els supporters,que tot i no tenir fitxa fe<strong>de</strong>rativa els sentim part<strong>de</strong>l club i també fan possible que aquest creixi dia adia. És per això que tot aquell que estigui interessata venir a entrenar o fitxar per l’Atlètic s’adreci <strong>al</strong>pavelló (els dilluns <strong>de</strong> 21:00 a les 22:30 hores i elsdimarts <strong>de</strong> les 20:30 a les 21:30 hores).Un <strong>al</strong>tre aspecte que c<strong>al</strong> <strong>de</strong>stacar és el bon ambi·ent, companyonia, bon rotllo i ganes <strong>de</strong> fer pinya<strong>al</strong> grup. Aquestes actituds, juntament a l’esforç itreb<strong>al</strong>l diari per part <strong>de</strong> tots els membres <strong>de</strong>l club(dos dies d’entrenament, compra <strong>de</strong> materi<strong>al</strong>esportiu, cursos d’entrenador...), fan que els resul·tats en aquests primers partits <strong>de</strong> la temporadahagin millorat.Com hem dit, aquest conjunt d’ac·tuacions han fet que en aquest inici<strong>de</strong> temporada 2008/2009 s’hagidonat una millor imatge esportivai d’actitud. El conjunt ha obtingut3 victòries i 4 <strong>de</strong>rrotes, en gener<strong>al</strong>han mostrat un millor joc, entrega,esforç i lluita.Però no és moment <strong>de</strong> cantar victò·ria, i aquest procés <strong>de</strong> millora nomésha fet que començar i entre totshem d’anar cada dia més endavantper sortir victoriosos <strong>de</strong>ls diferentscamps.Recor<strong>de</strong>u que el nostre horari <strong>de</strong> par·tits com a loc<strong>al</strong>s és a les 4 <strong>de</strong> la tarda <strong>de</strong>l dissabte, ique po<strong>de</strong>u consultar tot el c<strong>al</strong>endari, horaris, estadísti·ques i moltes seccions més a la nostra web: www.vidreresfsc.com i <strong>al</strong> Grup Força Atlètic! <strong>de</strong>lFacebook.I ja per acabar, tota la junta i membres <strong>de</strong>l club us<strong>de</strong>sitgem un Feliç 2009 i molts “Atlètics Gols”!El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200943
EsportsClub Tennis <strong>Vidreres</strong>Competicions passa<strong>de</strong>s,competicions futuresClub Tennis <strong>Vidreres</strong>Durant els mesos d’octubre, novembre i <strong>de</strong>sembre,t<strong>al</strong> com és habitu<strong>al</strong>, el Club Tennis <strong>Vidreres</strong> vaprendre part en la lliga provinci<strong>al</strong> <strong>de</strong> tennis,on milita en la divisió Coure.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Els dos primers compromisos, contra el C<strong>al</strong><strong>de</strong>s (a fora) liar la situació actu<strong>al</strong> i que això requeriria el seui el CT Casa Nova (també a fora), van acabar en <strong>de</strong>r· temps. D’<strong>al</strong>tra banda, previsiblement el mes <strong>de</strong> març,rota, fet que va impedir lluitar per l’ascens <strong>de</strong> cate· els nens i nenes fe<strong>de</strong>rats <strong>de</strong> l’Escola començaran agoria. Els compromisos següents contra l’Estartit B (a competir en les lligues i torneigs que s’organitzen <strong>al</strong>casa), el Celrà B (també a casa) i el Cassà B (en pista llarg <strong>de</strong> la primavera i estiu <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> tot aquestcontrària) van acabar amb còmo<strong>de</strong>s victòries, fet que perío<strong>de</strong> important <strong>de</strong> preparació que duen a termeva situar el Club en la cinquena posició fin<strong>al</strong>.entre setmana <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’inici <strong>de</strong>l curs. Esperem quetots hi posin ganes i il·lusió i que ens enduem petitesEn els dos enfrontaments disputats a casa, els adver· bones sorpreses.saris es van mostrar sorpresos pel manteniment <strong>de</strong>les inst<strong>al</strong>·lacions, si bé nos<strong>al</strong>tres vam manifestar que En nom <strong>de</strong>l Club Tennis <strong>Vidreres</strong>, us volem <strong>de</strong>sitjar untreb<strong>al</strong>laríem colze a colze amb l’<strong>Ajuntament</strong> per p<strong>al</strong>· molt bon any 2009.MC Esportiu Amics <strong>de</strong> la Moto <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>presi<strong>de</strong>nta <strong>de</strong>l mc esportiu amics <strong>de</strong> la moto <strong>de</strong> vidreresAra toca el torn <strong>de</strong>ls agra· aquest pilot era <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> i en re<strong>al</strong>itat volia dir que eraïments que voldria donar soci <strong>de</strong>l MC Amics <strong>de</strong> la Moto <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>.a tota la gent que amb laseva ajuda fan possible que Ara ja estem preparant la propera temporada, peres puguin dur a terme les dues curses que el MC fa tant ens toca <strong>de</strong>manar la vostra ajuda i col·laboració,any rere any, i que sense ells seria impossible, per que estem segurs que tindrem.vos<strong>al</strong>tres a companys i amics, moltes gràcies!!! Tambévoldria donar les gràcies a l’<strong>Ajuntament</strong> per la seva El XVI Moto-Crosscol·laboració.es durà a terme els dies 7 i 8 <strong>de</strong> març.La IX Cursa AmericanaAprofito aquest escrit per fer una rectificació referent aFesta Major <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> serà el 30 d’agost.la cursa americana <strong>de</strong> Festa Major que es va publicar <strong>al</strong>’anterior Rec Clar, que feia referència <strong>al</strong> pilot guanyador Ja us mantindrem informats.<strong>de</strong> la cursa <strong>de</strong> júnior 125 cc Josep R<strong>al</strong>lo. L’escrit <strong>de</strong>ia que44
Nou Patí Vidrerencnou patí vidrerencEsportsEl dia 9 <strong>de</strong> novembrevàrem participar a unsoci<strong>al</strong> a Mataró, vansortir a pista 10 patinadores<strong>de</strong>l NPVidrerenc,les qu<strong>al</strong>s van participaren els nivells corresponentsa cada una d’elles.El dia 17 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre vàrem donar per tancada lanostra temporada esportiva 2008, vàrem berenaramb tots els/les patinadors/es i vàrem tenir una tarda<strong>de</strong> jocs i diversió.Els nivells eren Iniciació D, C, B, A i Certificat. Peraquest motiu, només van po<strong>de</strong>r participar <strong>de</strong>u pati·nadores. C<strong>al</strong> <strong>de</strong>stacar la primera posició en IniciacióC d’Ainoa Márquez i la tercera posició <strong>de</strong> MarinaBondia en Iniciació D.A fin<strong>al</strong>s <strong>de</strong> temporada 2008, vàrem portar a terme laQuina <strong>de</strong> Nad<strong>al</strong>, que es va fer <strong>al</strong> Casino durant elsdies 6, 7 i 8 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre. Aquest any va ser el segonque la fèiem i cada any agrupa un major nombre <strong>de</strong>participants. Volem agrair la col·laboració <strong>de</strong>sinteres·sada <strong>de</strong>ls comerços i empreses <strong>de</strong>l poble i també <strong>de</strong> lagent que hi va participar.Hem tornat a reprendre la nostra activitat esportivacomençant la temporada 2009 el dia 7 <strong>de</strong> gener. Lanostra línia seguirà sent la mateixa <strong>al</strong>ternant compe·tició amb els Festiv<strong>al</strong>. Us posem en coneixement queestem preparant el nostre 1r Festiv<strong>al</strong> <strong>de</strong> Patinatge, elqu<strong>al</strong> tindrà lloc el dia 8 <strong>de</strong> març <strong>de</strong> 2009, <strong>al</strong> pavellóesportiu, amb la participació <strong>de</strong> tots els patinadors <strong>de</strong>l’Envidraren i <strong>al</strong>tres clubs <strong>de</strong> la província. Us hi espe·rem a tots!!!El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200945
EsportsJoves <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>Bon inici <strong>de</strong> temporadaJosep ruhí serra - JOVES <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> C.F.S.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Aquesta temporada2008/2009 els Joves<strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> C.F.S hemcomençat a competir <strong>al</strong>es competicions organitza<strong>de</strong>spel comitè <strong>de</strong> futbols<strong>al</strong>a <strong>de</strong> la Fe<strong>de</strong>racióCat<strong>al</strong>ana <strong>de</strong> Futbol, concretamentestem <strong>al</strong> grup8 <strong>de</strong> la Primera Territori<strong>al</strong>.Amb el canvi <strong>de</strong> fe<strong>de</strong>ració ens hem trobat un grapat <strong>de</strong>regles noves que afecten molt <strong>al</strong> joc, <strong>al</strong> principi anàvemmolt perduts, però mica en mica ens hi estem adaptant.Aquesta temporada la plantilla segueix dirigida per enBeltran Ruz i està formada per 12 jugadors, l’equip hasofert força canvis respecte a la temporada passada,amb un tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> 6 baixes cobertes per 4 nous jugadors.Aprofitaré aquestes línies per donar les gràcies <strong>al</strong>scompanys que per diferents motius ens han <strong>de</strong>ixat,sempre sereu part <strong>de</strong>ls Joves. Les noves incorporacionshan estat: Quim Campuzano, Carles Termes, VíctorColina i Eduard Ruz, els dos últims ja havien estat <strong>al</strong>’equip la temporada 2006/2007.Aquest any també ens ha <strong>de</strong>ixat el nostre consergepreferit, en Xevi Oller, que s’ha exiliat <strong>al</strong> camp <strong>de</strong>futbol perquè <strong>de</strong>via tenir informació que aquest hivern<strong>al</strong> pavelló faria molt fred, quin gran estrateg.Un cop acabada la Festa Major vam començar elsentrenaments i vam fer una pretemporada més com·pleta que els anys anteriors, tot i això ens va costar con·juntar el grup i agafar ritme i els resultats no van ser <strong>de</strong>ltot positius. Un cop va començar la lliga l’equip va anarcreixent i en aquests moments estem a la zona <strong>al</strong>ta <strong>de</strong>la classificació. Esperem que el 2009 ens senti bé i quel’equip segueixi amb la mateixa intensitat <strong>de</strong>l 2008.Aquest any po<strong>de</strong>u trobar les cròniques <strong>de</strong>ls nostrespartits a: www.fotolog.com/nois_vidreres o escoltarles<strong>al</strong> programa <strong>de</strong> ràdio “dilluns esportiu” <strong>de</strong> la radiolok<strong>al</strong>81 (lok<strong>al</strong>81.com).Com sempre, volem donar les gràcies a la gent queens ve a donar suport <strong>al</strong> pavelló, sense vos<strong>al</strong>tres totseria més complicat.Equip temporada2008/2009:Raül P<strong>al</strong>enzuela (p), QuimCampuzano (p), XavierBancells, Víctor Colina, MarcRamírez, Eduard Ruz, JordiOller, Josep Ruhí, CarlesTermes, Marc B<strong>al</strong>l·llosera,Àngel Mateu i Jordi Artau.Beltran Ruz (entrenador),Sergi Somolinos (<strong>de</strong>legat) iSergi Ramírez (presi<strong>de</strong>nt).46
Yes, you can’t. Sí, tu no potsantoni gisbert ivern - <strong>de</strong>legat d’unió <strong>de</strong>mocràtica <strong>de</strong> cat<strong>al</strong>unya a vidreresFa dos anys aproximadament que CDC va presentar <strong>al</strong>a que actu<strong>al</strong>ment és cap <strong>de</strong> llista <strong>de</strong> CiU, Glòria Sèlis.Des d’Unió la vam acceptar per tres coses.Primer, perquè nos<strong>al</strong>tres no aportàvem cap candidat/aper encapç<strong>al</strong>ar la llista <strong>de</strong> CiU, fet que pot ser que noes repeteixi mai més.Segon, perquè el que fins llavors havia sigut cap <strong>de</strong>llista per CiU aquesta vegada no es va presentar perdisputar aquest lloc. Potser es pensava que li havíem<strong>de</strong> fer la feina. Per cert, en certa manera ha sigut unasort, perquè l’opinió pública <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> diu que ésmolt trist que una persona com ella no fos capaç <strong>de</strong> ferres per <strong>Vidreres</strong> amb el temps que va ser a dins i quenomés hi va entrar pels seus egos person<strong>al</strong>s. A part,a molta gent li esgarrifa el fet <strong>de</strong> que pugui tornar aencapç<strong>al</strong>ar una llista. En qu<strong>al</strong>sevol cas, les urnes nos’equivoquen.Tercer, perquè confiàvem que aquesta dona, haventsigut presi<strong>de</strong>nta <strong>de</strong>ls comerciants, seria capaç <strong>de</strong>portar un <strong>Ajuntament</strong>. Ens vam equivocar. Des <strong>de</strong>lpartit volem <strong>de</strong>manar disculpes a tots els militants isimpatitzants per haver ajudat a què un personatgecom aquest a dia d’avui pugui estar assegut en unacadira i que hagués pogut arribar a estar seient a lacadira d’<strong>al</strong>c<strong>al</strong><strong>de</strong>. Per sort, per a tots nos<strong>al</strong>tres i gràciesa la seva “inultilàndia” a l’hora <strong>de</strong> negociar, no l’hemd’aguantar. Això són els seus resultats històrics.Ha passat més d’un any i mig i volem fer la nostra v<strong>al</strong>o·ració <strong>de</strong> la feina feta per la representant <strong>de</strong> CDC.Ambmenys d’un mes, vostè va passar <strong>de</strong> la glòria <strong>de</strong> teniruna cadira a on po<strong>de</strong>r dirigir una regidoria a la humi·liació tot<strong>al</strong> i absoluta per l’esbandida esc<strong>al</strong>es av<strong>al</strong>l queels soci<strong>al</strong>istes li van fer. Senyoreta Sèlis, li van veure lesintencions, que <strong>de</strong>sprés han quedat <strong>de</strong>mostra<strong>de</strong>s. Vostènomés volia el càrrec per cobrar un sou.També hem <strong>de</strong> dir que el PSC no va estar a l’<strong>al</strong>turaperquè es pensaven que tenien un xai <strong>de</strong>l que enfarien el que voldrien i va resultar que un cop a dinsvan trobar-se un llop i, a més, ferit i, gràcies a la sevaconfiança a què són millors, ara mateix governensense tenir majoria. Baixeu <strong>de</strong>ls núvols i <strong>de</strong> la glòriaen els qu<strong>al</strong>s no heu estat mai.Puc veure els escrits que fa <strong>al</strong> Rec Clar i <strong>al</strong> Diari <strong>de</strong><strong>Vidreres</strong>, i sort que no els escriu vostè, perquè si arafan riure imagineu-vos llavors, farien plorar. Vostè solaés la <strong>de</strong>shonra <strong>de</strong>l partit.Tot no ho fa m<strong>al</strong>ament, fa servir les paraules estat <strong>de</strong>xoc, la trobem ben apropiada per a aquest Ajunta·ment, però li vull dir i li vull recomanar que no la faciservir cada dia, perquè això <strong>de</strong>mostra encara mésque vostè és una mediocre. Els mediocres senten unaparaula, els hi agrada i a partir <strong>de</strong> llavors la fan servirper tot.Si ens posem a parlar <strong>de</strong> la seva actitud <strong>al</strong>s plens, lihe <strong>de</strong> dir que <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’època <strong>de</strong>l Sr. Roca Junyent, queno havia vist una política amb una facilitat <strong>de</strong> paraulacom la seva, <strong>al</strong> revés. Desenvolupa els temes i parlatant però tant bé... Quan la gent que hi ha a la s<strong>al</strong>ad’actes, sent aquelles paraules “Pensem el mateix queen Daranes” o “No tenim res a dir”, fan que tothomtingui unes ganes boges d’aixecar-se i aplaudir-la, pelseu vocabulari tant fluid. Vostè és un autèntic <strong>de</strong>sastre,que no és digna <strong>de</strong> portar les sigles <strong>de</strong> CDC, a part livull recordar que vostè només pot signar com a Con·vergència els seus articles. Si en el seu dia no ens vavoler per formar llista ara no s’apropiï d’unes siglesque vostè no representa. Faci un favor <strong>al</strong>s vidrerencs,plegui i vagi-se’n cap a casa.Dit tot això, Unió es planteja seriosament anar sols,sense Convergència, a les properes eleccions muni·cip<strong>al</strong>s.Hem tingut la necessitat, <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l partit, <strong>de</strong> fer aquestescrit per <strong>de</strong>manar disculpes a tothom per l’esperpèn·tica feina que està re<strong>al</strong>itzant aquesta senyoreta. Novam ser conscients a l’hora <strong>de</strong> triar-la i vam posar lapota. Perdoneu-nos.Nota sobre les guàrdies <strong>de</strong> les farmàcies <strong>de</strong> la pàgina 2OpinióEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009El passat 28 <strong>de</strong> gener vam saber que les guardies <strong>de</strong> les farmàcies havien canviat, peròles cobertes d’aquest Rec Clar núm. 44 ja estaven impreses i, per tant, va ser impossiblemodificar-les.Disculpeu les molèsties.El Consell <strong>de</strong> redacció47
OpinióRelleu en la direcció <strong>de</strong> Convergènciam. Lluïsa cap<strong>de</strong>vila - presi<strong>de</strong>nta comitè loc<strong>al</strong> <strong>de</strong> vidreresConvergència Democràtica <strong>de</strong> Cat<strong>al</strong>unya (CDC), sigui amb majoria <strong>de</strong> vots, perquè, com <strong>de</strong>ia Ortegaseguint la dinàmica <strong>de</strong>ls seus militants, ha renovat els y Gaset en el seu llibre La rebelión <strong>de</strong> las masas, laseus representants <strong>de</strong> l’Assemblea Loc<strong>al</strong> <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> majoria no sempre té la raó. Aquesta norma tambéamb la fin<strong>al</strong>itat <strong>de</strong> po<strong>de</strong>r assolir els objectius que s’ha hauria <strong>de</strong> servir per a l’oposició a fi que actuï ambmarcat.responsabilitat i compromís <strong>de</strong> millora, perquè ambamenaces, retrets, insults, c<strong>al</strong>úmnies o amb el silenci,En tota l’etapa <strong>de</strong>mocràtica que va començar el 1977, poc ajudarem a tirar endavant el nostre poble.Convergència i Unió sempre ha estat un referent iuna fe<strong>de</strong>ració que sempre s’ha bolcat i implicat en És cert que per dirigir s’han <strong>de</strong> prendre <strong>de</strong>cisions,la governabilitat <strong>de</strong>l nostre país i, fins i tot, <strong>de</strong> l’estat. però també és cert que s’han <strong>de</strong> prendre amb el seny,Amb aquesta ment<strong>al</strong>itat, Convergència vol estar pre· respecte i precaució necessaris.sent en la política municip<strong>al</strong> <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>, aportar-hii<strong>de</strong>es, il·lusió i treb<strong>al</strong>l perquè el nostre poble tingui Aquests dies <strong>de</strong> Nad<strong>al</strong>, que tots fem promeses <strong>de</strong>l’empenta que es mereix.felicitat i ens <strong>de</strong>sitgem el millor, <strong>de</strong>s <strong>de</strong> Convergènciatambé voldríem veure com els nostres polítics prac·Veiem amb preocupació la manera com es <strong>de</strong>senvo· tiquen el respecte i la coherència en els seus actes.lupa la política municip<strong>al</strong> darrerament. Creiem que Per això, com no pot ser d’<strong>al</strong>tra manera, també volemgovernar no és imposar els propis criteris encara que <strong>de</strong>sitjar-vos el millor per a tots i totes.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Els trabucaires i la Festa PetitaJo no sé què representa aquestatradició <strong>de</strong>ls trabucaires, i tampocno els havia vist mai fins aquestcap <strong>de</strong> setmana que hem estata la Festa Petita d’aquí <strong>Vidreres</strong> iens hem trobat amb ells.De part meva, penso que és una cosa tot<strong>al</strong>mentincompatible, ja que la programació <strong>de</strong> la Festaindicava que hi havia activitats tot el dia per anens, ja que llavors crec que el que no pot ser ésque tu estiguis tan tranquil gaudint amb el teu filli <strong>de</strong> cop i volta es posin a tirar trets.laura estrada fullàEn el meu cas, anava amb en Gerard, que téquatre anys i la Júlia que té dos mesos, i em vamolestar molt.Per un costat, per en Gerard, perquè no li vaagradar gens i ja volia marxar i també per laJúlia, ja que és molt petita, i si a nos<strong>al</strong>tres ensmolesta aquest soroll tan fort, doncs imagina’t aella.Com ja he dit abans, no sé en què consisteix la tra·dició, però el que penso és que es podria fer d’una<strong>al</strong>tra manera i així podríem gaudir tots <strong>de</strong> la Festa,sense estar pen<strong>de</strong>nts <strong>de</strong> si disparen o no.48
Adéu a la Planta asfàltica!comissió <strong>de</strong> veïns <strong>de</strong>l barri <strong>de</strong>l pla <strong>de</strong> la fontDes <strong>de</strong> la comissió <strong>de</strong> veïns <strong>de</strong>l Barri<strong>de</strong>l Pla <strong>de</strong> la Font, volem donar lesgràcies a tots i totes les persones, tantpriva<strong>de</strong>s com polítiques, que han fetpossible la curta durada <strong>de</strong> la plantaasfàltica en el nostre territori.OpinióEs tenia previst, en un inici, unadurada molt més prolongada en elnostre territori <strong>de</strong>l que re<strong>al</strong>ment haestat. Segons el responsable <strong>de</strong>l Ser·veis Territori<strong>al</strong>s <strong>de</strong> Política Territori<strong>al</strong>i Obres Públiques a Girona, RamónCei<strong>de</strong>, aquesta planta estava en unasituació privilegiada per po<strong>de</strong>r rea·litzar el <strong>de</strong>sdoblament <strong>de</strong> la C-35(ara ja acabada), el <strong>de</strong> la Nacion<strong>al</strong>II <strong>de</strong>s <strong>de</strong> C<strong>al</strong><strong>de</strong>s <strong>de</strong> M<strong>al</strong>avella fins aTor<strong>de</strong>ra, el tercer carril <strong>de</strong> l’AutopistaAP-7 i per <strong>al</strong> que convingués.Aquesta informació ha sigut con·trastada amb el Cap <strong>de</strong> l’OGAU <strong>de</strong>Girona, Serveis Territori<strong>al</strong>s <strong>de</strong>l Depar·tament <strong>de</strong> Medi Ambient i Habitatge,Ricard Darnés.Gràcies a tots i totes per l’esforç re<strong>al</strong>itzat.Imatge <strong>de</strong> la planta asfàltica.Imatge <strong>de</strong> la mateixa zona sense la planta asfàltica.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200949
OpinióEn Pitu EsparterEstimat Pitu,Saps? No et puc dir que em sàpiga greu no haver anata la missa <strong>de</strong>l teu enterrament. Amb el temps que feiaque ens coneixíem, un comentari com aquest no teniares a veure amb nos<strong>al</strong>tres.Però sí que em sap greu no haver-te dit adéu el darrerdia que et vaig veure <strong>al</strong> carrer. Anava amb pressa per lamainada: havia d’estar pels meus fills i no vaig pensarque potser seria la darrera vegada que et veuria.Dolors Selis i masnouLa pressa <strong>de</strong>l dia a dia no em va permetre aturar-me aesperar-te i, en canvi, tenia moltes coses a dir-te.Estic contenta d’haver tingut un amic com tu, <strong>al</strong>gú capaç<strong>de</strong> construir un paradís amb una capça d’escura<strong>de</strong>ntsi un pessebre <strong>de</strong> figures <strong>de</strong> guix només pel plaer <strong>de</strong> lafeina acabada.Em plau haver estat una <strong>de</strong> les teves amistats i recordola teva trucada matinera per Nad<strong>al</strong>, Pasqua o pel sant oaniversari tot <strong>de</strong>sitjant-me que passés una bona diada.Em sap greu. Tu això mai no ho hauries fet, i jo, encanvi, vaig haver d’optar per prioritats <strong>de</strong>l dia a dia.Em sap greu: el teu dia a dia era el <strong>de</strong> la gent queestimaves.Les lliçons <strong>de</strong> música a canvi <strong>de</strong> peix per a l’arròs; lestar<strong>de</strong>s <strong>de</strong> xerra<strong>de</strong>s a canvi <strong>de</strong> res, un faristol <strong>de</strong>l Barça,els pessebres, naixements i reis mags <strong>de</strong> guix... Tant acanvi <strong>de</strong> tan poc.Em sap greu. No trobaré més companys com tu, rics igenerosos <strong>de</strong> temps per compartir.Gràcies per tot, per tanta amistat, per tanta compa·nyia i per tant <strong>de</strong> tu. Ja m’ho va explicar una vegad<strong>al</strong>’Estrella. Ella, amb un nom que feia llum per si sol, esva refiar <strong>de</strong>l músic més jove, senzill i amb més cara<strong>de</strong> bona persona <strong>de</strong>ls que eren a casa seva perquèl’acompanyés <strong>al</strong> vespre a buscar la llet. No es vaequivocar.Em penso que els diaris i l’esquela parlaven d’en JosepFont i Turró i que agraïen que tothom tingués un recordper tu en les seves pregàries. Jo no he pregat, però síque he pensat en tu i sé perfectament on ets: enmig <strong>de</strong>les persones bones.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Parc <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong>Des que el meu fill va venir amb una caca <strong>de</strong> gos <strong>al</strong>a mà, quan un dia <strong>de</strong>l mes d’agost estava jugant <strong>al</strong>Parc d’aquí <strong>de</strong> <strong>Vidreres</strong> (<strong>al</strong> costat <strong>de</strong> la Pineda d’enMazó), que vull fer aquest escrit, però sinceramentse’m fa molt difícil, per dues raons:1a Vull parlar <strong>de</strong>s <strong>de</strong> la meva opinió person<strong>al</strong> i serobjectiva, les meves paraules no vull que ofenguina ningú encara que jo sí que estic ofesa, i crec quetambé totes aquelles persones que potser també sónpares i que se sentin i<strong>de</strong>ntifica<strong>de</strong>s amb mi.Em dirigeixo a totes les persones que tenen gossosque es caguen dins <strong>de</strong>l Parc, estic molt afligida, séque això no solucionarà el tema, ja que és molt difí·cil <strong>de</strong> controlar, però us <strong>de</strong>mano, si us plau, quereflexioneu davant d’aquesta situació, feu ús <strong>de</strong> lesbosses <strong>de</strong> plàstic, mireu una mica endavant i <strong>al</strong>slour<strong>de</strong>s parladé Izquianocostats i penseu que no esteu sols vivint aquí, sigueuconscients <strong>de</strong>l que s’està fent i, sobretot, v<strong>al</strong>oreul’entorn, que és <strong>de</strong> tots.Gràcies.2a El millor reg<strong>al</strong> que tenim <strong>al</strong> poble són els nens iel pitjor és que no tenim un Parc en condicions, estàbrut com he comentat anteriorment i no està adaptatper <strong>al</strong>s nens. Jo, com a mare, em sento indignadad’haver d’anar a una <strong>al</strong>tra població perquè el meufill pugui gaudir d’un Parc amb unes condicionsòptimes, poblacions <strong>de</strong> les rod<strong>al</strong>ies com ara Sils oMaçanet. Des d’aquí vull fer una crida a qui li cor·respongui...QUAN TINDREM UN PARCON ELS NOSTRES FILLS PUGUIN GAUDIR?50
Resum meteorològic <strong>de</strong>l 2008El 2008 ha estat un any <strong>de</strong> norm<strong>al</strong>ització. A grans trets, lestemperatures han estat mo<strong>de</strong>ra<strong>de</strong>s i norm<strong>al</strong>itza<strong>de</strong>s en cadaèpoca <strong>de</strong> l’any i, pluviomètricament, <strong>de</strong>sprés d’uns anys<strong>de</strong> dèficit hídric important (els darrers dos anys gairebéextrems), i d’arribar a un punt molt preocupant pel que fa <strong>al</strong>a sequera, a partir <strong>de</strong>l mes d’abril aquest dèficit ha iniciat larecuperació. Tot i això, encara hem tingut <strong>al</strong>guna anorm<strong>al</strong>i·tat estacion<strong>al</strong> puntu<strong>al</strong>, que per <strong>al</strong>tra banda és un factor típic<strong>de</strong>l nostre clima mediterrani.Estudiem les estacions una a una, ja que la novetat respectebastants anys passats és que enguany ha estat un any ambles estacions ben marca<strong>de</strong>s i diferencia<strong>de</strong>s:Aquestes són les gràfiques que resumeixen l’any:Jordi PresasHivern: Va ser poc fred en gener<strong>al</strong>, amb temperaturesmo<strong>de</strong>ra<strong>de</strong>s i superiors a les habitu<strong>al</strong>s (una <strong>de</strong> les poquesanorm<strong>al</strong>itats <strong>de</strong> l’any). Les precipitacions, per <strong>al</strong>tra banda,són escassíssimes durant els mesos <strong>de</strong> gener i febrer (fethabitu<strong>al</strong>), i coinci<strong>de</strong>ix amb el moment més crític <strong>de</strong> la situa·ció <strong>de</strong> sequera acumulada <strong>de</strong>ls últims anys, amb les reservesd’aigua gairebé esgota<strong>de</strong>s a tot el país. El mes <strong>de</strong> març éshumit però insuficient.Primavera: Pluviomètricament provi<strong>de</strong>nci<strong>al</strong>. Els 329 l/m 2 caiguts durant els 3 mesos, igu<strong>al</strong>en gairebé el registre<strong>de</strong> tot l’any 2006, quan amb els 12 mesos es van acumu·lar tan sols un tot<strong>al</strong> <strong>de</strong> 337 l/m 2 . Les reserves es norma·litzen i els paisatges viuen una <strong>de</strong> lesmillors primaveres <strong>de</strong>ls últims anys.Plou i fa solEstiu: Estació norm<strong>al</strong>ment càlida iseca, t<strong>al</strong> i com correspon <strong>al</strong> nostreclima.I compte ambl’hivern que ve!Aquest és el quadreque té en compte latemperatura re<strong>al</strong> i lasensació que s’assoleixsegons la velocitat <strong>de</strong>lvent. Segons la sensa·ció tèrmica, el risc pera la s<strong>al</strong>ut pot ser moltperillós. Per exemple: a0ºC i amb una velocitat<strong>de</strong>l vent <strong>de</strong> 12 m/s, lasensació és <strong>de</strong> -17ºC,cosa que produeix una<strong>de</strong>sagradable sensació.Però el risc pot arribarfins a la congelació...Velocitat<strong>de</strong>l Vent(m/s)2008TOTAL PRECIPITACIÓ:743m 2MITJANA TEMPERATURA:13,8CTemperatura <strong>de</strong> l’aire (ºC)Sensació confortable o poc <strong>de</strong>sagradable amb roba apropiada d’hivernSensació <strong>de</strong>sagradablePossible congelacióCongelació probable en pocs minuts. El perill en les activitats a l’aire lliure és consi<strong>de</strong>rable.Alt Risc: La carn exposada a l’aire lliure es congelarà en 1/2 o 1 minut.Tardor: Estació una mica variable,amb <strong>al</strong>gunes ona<strong>de</strong>s <strong>de</strong> fred quefan assolir mínims <strong>de</strong> -4,2ºC el mes<strong>de</strong> novembre, i <strong>de</strong> -4,3ºC el <strong>de</strong>sem·bre (mínimes poc pròpies d’aquestsmesos) i amb precipitacions escasses<strong>al</strong> principi i abundants <strong>al</strong> fin<strong>al</strong> d’any(<strong>al</strong> contrari <strong>de</strong>l que sol passar, aixídoncs, la segona anorm<strong>al</strong>itat <strong>de</strong>l’any). Si mirem el glob<strong>al</strong> <strong>de</strong> preci·pitació <strong>de</strong> l’estació, però, està pelvoltant <strong>de</strong> la mitjana habitu<strong>al</strong> (213l/m 2 ).El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200951
El viatgeEl MatarranyaEl Parriss<strong>al</strong>.FOTO: Dolors GibertPep collell<strong>de</strong>montEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Per sort, avui dia lesdistàncies es fan petitesgràcies a la millora <strong>de</strong> lescarreteres. Fa uns anys,anar a Gan<strong>de</strong>sa, capit<strong>al</strong><strong>de</strong> la Terra Alta, era totauna aventura. El viatgeque anem a fer aquestavegada és fantàstic. Sivolem anar i tornar enun sol dia c<strong>al</strong> que ensaixequem molt aviat iaprofitem quan el dia ésllarg. L’i<strong>de</strong><strong>al</strong> és quedarnosa dormir <strong>al</strong>lí i disposar<strong>al</strong>menys <strong>de</strong> dos dies.És clar que per visitar bétota la comarca c<strong>al</strong>,<strong>al</strong>menys, una setmana.El Matarranya, que pertany a la província <strong>de</strong> Terol,no és pas una comarca molt <strong>de</strong>finida. De fet, elsseus municipis estan fragmentats administrativa·ment en diverses comarques. Amb tot, direm d’en·trada que ens trobem en un país tot<strong>al</strong>ment cat<strong>al</strong>à,la Franja. És <strong>de</strong>ls llocs <strong>de</strong>l nostre país on més hesentit a parlar en cat<strong>al</strong>à. Els guar<strong>de</strong>s forest<strong>al</strong>s, lamestressa <strong>de</strong> l’host<strong>al</strong>, el botiguer <strong>de</strong> diaris, la guia<strong>de</strong>l castell <strong>de</strong> V<strong>al</strong>l<strong>de</strong>roures, la mainada que jugapels carrers, tots, absolutament tots, parlen cat<strong>al</strong>à.No recordo que una sola vegada hagués <strong>de</strong> parlaren castellà perquè no m’entenguessin. Fins <strong>al</strong> segleXIII, el cat<strong>al</strong>à, no comença a <strong>de</strong>senvolupar-se enl’escriptura. L’actu<strong>al</strong> Constitució espanyola reconeixper igu<strong>al</strong> el caràcter ofici<strong>al</strong> <strong>de</strong>l castellà i el cat<strong>al</strong>à <strong>al</strong>a comarca.En 1989 es va fundar l’Associació Cultur<strong>al</strong> <strong>de</strong>lMatarranya (ACM), adscrita a l’Institut d’EstudisTurolenses, que vetlla per la protecció <strong>de</strong> la llen·gua cat<strong>al</strong>ana a través <strong>de</strong> l’ensenyament, publicaci·ons, exposicions, etc. L’àmbit d’actuació <strong>de</strong> l’ACMcomprèn tots els municipis cat<strong>al</strong>anoparlants <strong>de</strong> laprovíncia <strong>de</strong> Terol i les viles <strong>de</strong> Maella, Favara iNonasp, <strong>de</strong> la província <strong>de</strong> Saragossa.52
Lògicament, en aquesta sortida d’avui no recorre·rem tota la comarca, ja que la formen 25 municipis,tots ells prou importants i amb molta cosa per visitar.Potser un <strong>al</strong>tre dia en tornarem a parlar. De moment,situem-nos. Tots hem sentit que l’home <strong>de</strong>l temps <strong>de</strong>TV3 parla, a vega<strong>de</strong>s, <strong>de</strong> neu <strong>al</strong>s ports <strong>de</strong> Beseit.Doncs bé, són els que separen el Matarranya <strong>de</strong>l BaixEbre. Per arribar-hi amb el menor temps possible, c<strong>al</strong>V<strong>al</strong>l<strong>de</strong>rouresLa capit<strong>al</strong> <strong>de</strong> la comarca <strong>de</strong>l Matarranya és V<strong>al</strong>l<strong>de</strong>·roures (V<strong>al</strong><strong>de</strong>rrobles, en espanyol), un poble d’unsdos mil habitants, amb un barri antic molt interessanti una part nova en creixement. Nos<strong>al</strong>tres ens vàreminst<strong>al</strong>·lar a l’host<strong>al</strong> Querol, on vàrem ser atesos mera·vellosament per la Maite i la resta <strong>de</strong>l person<strong>al</strong>. Desd’<strong>al</strong>lí vam visitar el poble i el quevam po<strong>de</strong>r <strong>de</strong> la comarca, on hi haindrets fantàstics.El viatgeEl <strong>Castell</strong>-P<strong>al</strong>au <strong>de</strong> V<strong>al</strong>l<strong>de</strong>roures.que agafem l’autopista <strong>de</strong> Tarragona fins a la sortida<strong>de</strong> l’Hospit<strong>al</strong>et <strong>de</strong> l’Infant. Des d’<strong>al</strong>lí anem cap a Mór<strong>al</strong>a Nova i Móra d’Ebre, per enfilar <strong>de</strong>sprés la carreteraque ens porta a Gan<strong>de</strong>sa. Des <strong>de</strong> la capit<strong>al</strong> <strong>de</strong> la TerraAlta anem fins a C<strong>al</strong>aceit i a V<strong>al</strong>l<strong>de</strong>roures, capit<strong>al</strong> <strong>de</strong>lMatarranya. Tot plegat i sense córrer, unes tres hores<strong>de</strong>s <strong>de</strong> Girona.FOTO: Dolors GibertD’entrada, voldria <strong>de</strong>stacar duescoses <strong>de</strong>l Matarranya: la pau itranquil·litat que s’hi respira gràcies,en part, <strong>al</strong> bon acolliment <strong>de</strong> la sevagent, i la qu<strong>al</strong>itat <strong>de</strong> vida per <strong>al</strong>s visi·tants. La població ha disminuït molten els darrers cent anys, com hapassat a tants <strong>al</strong>tres indrets <strong>al</strong>lunyats<strong>de</strong> les grans vies <strong>de</strong> comunicació.Però la gent que s’hi ha quedat ésre<strong>al</strong>ment meravellosa. Només c<strong>al</strong> dirbon dia a <strong>al</strong>gú que trobes <strong>al</strong> carrero <strong>al</strong> botiguer i <strong>de</strong> seguida s’encetauna agradable conversa, en la qu<strong>al</strong>es pot parlar <strong>de</strong> tot amb tota natura·litat. I, com he dit, en cat<strong>al</strong>à, que elparlen sense complexos, tot i que unparell <strong>de</strong> vailets ens <strong>de</strong>ien que par·laven “xamporreiat”, ja que l’hanaprès només per tradició or<strong>al</strong>. Enser pobles petits, l’estrès encara nohi ha arribat i la gent no té pressa.No és estrany que cada vegada s’hitrobi més gent <strong>de</strong> casa nostra que hivagi a passar les vacances o <strong>al</strong>guncap <strong>de</strong> setmana. A l’host<strong>al</strong>, la majo·ria érem <strong>de</strong> Girona i Barcelona i finsi tot vàrem trobar una colla <strong>de</strong> laSelva, que havien llogat una casa rur<strong>al</strong>.Pel que fa a la qu<strong>al</strong>itat <strong>de</strong> vida, hem <strong>de</strong> dir que enel menjar la relació qu<strong>al</strong>itat-preu és extraordinària·ment positiva. Es menja bé i barat, així <strong>de</strong> clar. Resd’esmorzars <strong>de</strong> melmela<strong>de</strong>s i punyetetes, no, torra<strong>de</strong>s,embotits, formatges…El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200953
El viatgeLa carn <strong>de</strong> xai és boníssima, i també els formatges i elsvins <strong>de</strong> la terra. Quan entres en una botiga <strong>de</strong> produc·tes <strong>de</strong>l país ja estàs perdut, t’ho emportaries tot.Bé, fem una visita <strong>al</strong> poble, situat en la seva part antigaa uns 500 metres d’<strong>al</strong>titud, amb el riu Matarranya quesepara la part vella <strong>de</strong> la nova. Hi ha un pont mediev<strong>al</strong><strong>de</strong> dos pen<strong>de</strong>nts, amb quatre arca<strong>de</strong>s ogiv<strong>al</strong>s, que dóna<strong>al</strong> port<strong>al</strong> <strong>de</strong> Sant Roc, on hi veiem, encara que força m<strong>al</strong>·mesos, dos lleons <strong>de</strong> pedra proce<strong>de</strong>nts <strong>de</strong>l castell.Passem el pont i entrem a la plaça i <strong>al</strong> carrer Major.Després ja és qüestió <strong>de</strong> posar-nos en forma perquèper arribar <strong>al</strong> castell i a l’església parroqui<strong>al</strong> <strong>de</strong> SantaMaria la Major c<strong>al</strong> enfilar uns carrers força costeruts.Però v<strong>al</strong> la pena, pel camí veurem importants cas<strong>al</strong>icisgòtics i renaixentistes.D<strong>al</strong>t <strong>de</strong> tot <strong>de</strong>l turó veiem, majestuós, el castell <strong>de</strong>V<strong>al</strong>l<strong>de</strong>roures, d’origen musulmà, refet a partir <strong>de</strong>l1167 per ordre d’Alfons I. El castell fou donat a l’ar·quebisbe <strong>de</strong> Saragossa García Fernán<strong>de</strong>z <strong>de</strong> Heredia,que inicià unes importants obres que foren continua<strong>de</strong>spel bisbe barceloní Francesc Climent i acaba<strong>de</strong>s perl’arquebisbe D<strong>al</strong>mau <strong>de</strong> Mur i <strong>de</strong> Cervelló. La veritatés que ens hem <strong>de</strong> traslladar <strong>al</strong> segle XII i més enllà perentendre el po<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ls bisbes <strong>de</strong> l’època quan veiemaquella immensa mola <strong>de</strong> pedra, avui dia molt benrestaurada.Des <strong>de</strong>l castell, el bisbe podria comunicar-se amb l’es·glésia <strong>de</strong> Santa Maria la Major, d’estil gòtic <strong>de</strong> mitjan<strong>de</strong>l segle XV, adossada a la murada <strong>de</strong> llevant <strong>de</strong>lcastell. C<strong>al</strong> <strong>de</strong>stacar el port<strong>al</strong> later<strong>al</strong>, amb branc<strong>al</strong>s iarquivoltes i dues parelles d’estàtues a cada banda.Damunt hi ha una gran rosassa.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009De tots els pobles que formen lacomarca, avui <strong>de</strong>ixeu-me <strong>de</strong>stacarla Freixneda, un poble molt sim·pàtic amb una edifici renaixentistameravellós que és l’actu<strong>al</strong> casa <strong>de</strong>la vila i una església parroqui<strong>al</strong>,també dita <strong>de</strong> Santa Maria laMajor, <strong>de</strong> tres naus i d’estil renai·xentista. Als afores <strong>de</strong>l poble hi h<strong>al</strong>’antic convent <strong>de</strong> la Mare <strong>de</strong> Déu<strong>de</strong> Gràcia <strong>de</strong> la Cova, el qu<strong>al</strong> novaig po<strong>de</strong>r visitar per un fet que usexplico. Resulta que aquest conventqueda lluny <strong>de</strong>l poble i s’hi va perun camí <strong>de</strong> carros molt estret.54FOTO: Dolors GibertUn <strong>de</strong>ls moltscarrers empedrats <strong>de</strong>V<strong>al</strong>l<strong>de</strong>roures.
Començava a ploure i vam<strong>de</strong>cidir arribar-nos-hi. Decop vam començar a trobarcotxes que venien en direc·ció contrària. Ens vam posaren un costat per <strong>de</strong>ixar-lospassar. Però els cotxes nos’acabaven mai, fins <strong>al</strong> puntque vam <strong>de</strong>cidir fer marxaenrere i tornar <strong>al</strong> poble. Allívam parlar amb la gent quearribava <strong>de</strong>l convent.El viatgeHi havien anat per fer pregà·ries per a la pluja ja que totestava molt sec. I l’efecte fou La cabra, uns <strong>de</strong>ls anim<strong>al</strong>s emblemàtics <strong>de</strong>l Matarranya.tan gran que no van tenir niFOTO: Dolors Giberttemps d’acabar <strong>de</strong> dinar que ja baixava aigua <strong>de</strong>l Matarranya. Per arribar <strong>al</strong> Parriss<strong>al</strong> c<strong>al</strong> sortir <strong>de</strong>l poblecel. Tothom va plegar veles i van tornar cap a casa. <strong>de</strong> Beseit a través d’una carretera estreta en força m<strong>al</strong>I nos<strong>al</strong>tres ens vam quedar amb les ganes d’arribarnos<strong>al</strong> convent. Hi anirem un <strong>al</strong>tre dia. De fet, ens s’ho va emportar tot. Hi havia unes p<strong>al</strong>anques queestat, ja que l’aiguat <strong>de</strong>l mes d’octubre <strong>de</strong> l’any passatvan mancar moltes coses per veure.permetien arribar força amunt. Ara no és possible,però tot i així es pot visitar una part molt interessant.El que sí vam visitar va ser el Parriss<strong>al</strong>, un congost Les màquines hi estaven treb<strong>al</strong>lant, el que vol dir queple d’agulles c<strong>al</strong>càries, situat a la part <strong>al</strong>ta <strong>de</strong>l riu d’aquí a poc temps el camí tornarà a estar bé.El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Roques <strong>de</strong> Masmut.FOTO: Dolors Gibert55
Fem una queix<strong>al</strong>adaEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009Aquest cere<strong>al</strong>, l’arròs, d’origen asiàtic, és el nostre paa la meitat <strong>de</strong>l planeta. Varen ser els àrabs els primersa introduir aquesta gramínia a Europa i els sarraïnsels primers a conrear-la a la península.Es creu que hi ha més <strong>de</strong> 100.000 varietats en tot elmón que es po<strong>de</strong>n classificar en diverses classes:Arròs llarg: més llarg que ample, apte per suportarllargues coccions, sempre mostrant-se uniforme peròpoc propici a amarar-se <strong>de</strong> gust. És l’arròs que s’uti·litza a la cuina xinesa i hindú i molt comerci<strong>al</strong>itzat <strong>al</strong>sEstats Units. Apte per a amani<strong>de</strong>s i plats en què las<strong>al</strong>sa vagi a part.Arròs <strong>de</strong> gra mitjà o rodó: és dos cops mésllarg que ample. Necessita més aigua per a la sevacocció, els seus grans es mostren tous i enganxososun cop cuits, permeables, cremosos i amb una grancapacitat d’absorció <strong>de</strong>l gust. Són els arrossos <strong>de</strong> P<strong>al</strong>si <strong>de</strong>l Delta <strong>de</strong> l’Ebre (Bahia, Tebre, Sénia i Bomba), <strong>de</strong>C<strong>al</strong>asparra a Múrcia (B<strong>al</strong>illa o Sollana) o els it<strong>al</strong>ians(Carneroli i Arborio). Són arrossos per elaborar pae·lles, arrossos c<strong>al</strong>dosos, rissotto...Arròs <strong>de</strong> gra curt: és poc més llarg que ample,amb característiques similars <strong>al</strong> mitjà, però amb ladiferència que un cop fred pot quedar-se enganxaten petites masses. És l’arròs <strong>de</strong>l sushi, que s’utilitza <strong>al</strong>Japó, Corea i a la Xina.Altres arrossos po<strong>de</strong>n ser:El Basmati, amb un aroma a gessamí proce<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>lPakistan i l’Índia.Els arrossos pigmentats o <strong>de</strong> colors que hanestat poc refinats en la seva pellofa.Els integr<strong>al</strong>s i el silvestre, aquest últim molt curiós,ja que si es fregeix s’infla com una crispeta.L’arròsjoAN GRIMAlARRÒS AMB LLET (6 pers.)Ingredients:• 1 litre aigua• 100 gr. arròs <strong>de</strong> gra rodó• 750 ml llet• 100 gr. sucre• 1 branca canyella• Pell d’una llimona• 250 ml crema <strong>de</strong> lletFeu bullir l’arròs uns 10 minuts amb l’aigua. Elcoleu i acabeu la cocció amb la resta d’ingredientsuns 20 minuts més. Un cop fred, ha <strong>de</strong> quedar unarròs molt cremós.El po<strong>de</strong>u <strong>de</strong>corar amb un polsim <strong>de</strong> canyella enpols o cremar-lo com si d’una crema cat<strong>al</strong>ana estractés.RISSOTTO DE SIURENYSI CARXOFES (6 pers.)IngredientS:• 400 gr. arròs <strong>de</strong> gra rodó:Bomba, Carneroli o Arborio• 5 carxofes tendres• 2 cebes tendres• 200 gr. siurenys• 1 got vi blanc• 1 nou mantega• Brou <strong>de</strong> pollastre• Formatge parmesàPiquem les cebes ben fines i les ofeguem amb lamantega, hi afegim els siurenys (nets i t<strong>al</strong>lats adaus), els cors <strong>de</strong> les carxofes t<strong>al</strong>la<strong>de</strong>s a quarts(nets i sense el plomissol), ho coguem molt lleuge·rament i li <strong>de</strong>ixem reduir el vi. Afegim l’arròs i el<strong>de</strong>ixem enrossir.A poc a poc, ho anem mullant amb el c<strong>al</strong>do bullentfins que se’l vagi bevent i així fins que sigui bencuit, aproximadament 16-18 minuts.L’arròs ha <strong>de</strong> ser cremós per fora, però s’ha <strong>de</strong>notar el gra per dins.Acabem <strong>de</strong> lligar l’arròs amb el formatge par·mesà i ja el tenim a punt per servir.56
Activitats<strong>de</strong> gener a març <strong>de</strong> 2009AgendaGENER20 i 27 <strong>de</strong> gener10:00 horesBIBLIOTECA JOAN RIGAU I SALATALLER: COM S’EXPLICA UN CONTE?A CÀRREC DE GEMMA CIURÓBIBLIOTECA MUNICIPAL27 <strong>de</strong> generA partir <strong>de</strong> les 11:00 horesCENTRE DEL POBLE – PLAÇA DE L’ESGLÉSIA1 <strong>de</strong> febrer17:00 horesTEATRE CASINO LA UNIÓAUDICIÓ I SARDANES AMB LA COBLA BISBALJOVE I EL GRUP PERE VILÀBELLA DANSA6, 13, 20 i 27 <strong>de</strong> febrer20:00 horesCENTRE CÍVIC FRANCESC LLOBETAUDICIÓ ALUMNES DE L’ESCOLA DE MÚSICAEMMV12:15 hores.FESTA DELS TRES TOMBSBENEDICCIÓ SANT ANTONI ABATCOMISSIÓ SANT ANTONI ABATCLUB DE GENETS VIDRERES30 <strong>de</strong> gener17:30 horesCASAL DE JUBILATSBALLBERENARCASAL DEL JUBILAT I PENSIONISTAFebrer1, 8, 15 i 22 <strong>de</strong> febrer06:30 horesDAVANT OFICINA AGENTS MUNICIPALSEXCURSIONS PER DIFERENTSENTORNS NATURALS DELES COMARQUES GIRONINESGRUP EXCURSIONISTA VIDRERES(+ info 647 580 668 – Pere)8, 15 i 22 <strong>de</strong> febrer17:30 horesCASAL DE JUBILATSBALL DE TARDACASAL DEL JUBILAT I PENSIONISTA8 <strong>de</strong> febrer18:00 horesTEATRE CASINO LA UNIÓTEATRE AMB RENOVADO CAFÉ TORTONIGRUP TEATRAL VIDRERENC I GRUP 7 PAX12 <strong>de</strong> febrer18:00 horesBIBLIOTECA JOAN RIGAU I SALAEL REI CARNESTOLTES, A CÀRREC DE PAÍS DE XAUXABIBLIOTECA MUNICIPAL13, 20, 27 <strong>de</strong> febrer18:00 horesBIBLIOTECA JOAN RIGAU I SALATALLER DE PUNTS DE LLIBRE AMB DECLARACIONSD’AMORBIBLIOTECA MUNICIPALEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200957
AgendaEl Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200915 <strong>de</strong> febrer18:00 horesTEATRE CASINO LA UNIÓCIA. JORDI BERTRAN:“Antologia”RIALLES VIDRERESDel 16 <strong>al</strong> 20 <strong>de</strong> febrer16:00 horesBIBLIOTECA JOAN RIGAU I SALACURS BÀSIC D’INFORMÀTICAFORMACIÓ D’USUARISBIBLIOTECA MUNICIPAL20 <strong>de</strong> febrer21:30 horesTEATRE CASINO LA UNIÓCINEFÒRUM:SUNRISE DE F.W. MURNAUGRUP VITRARISDel 21 <strong>al</strong> 24 <strong>de</strong> febrerTot el diaDIVERSOS EMPLAÇAMENTS:FESTA DE CARNAVALI RANXO DE VIDRERES (programació a part)COMISSIÓ DE FESTES24 <strong>de</strong> febrerMatíPLAÇA LLUÍS COMPANYSRANXO DE VIDRERESCOMISSIÓ DEL RANXODel 25 <strong>al</strong> 31 <strong>de</strong> febrerTot el diaSALA POLIVALENT BIBLIOTECAJOAN RIGAU I SALAEXPOSICIÓ D’ARTS PLÀSTIQUESDELS ALUMNES DEL CENTRE CÍVICBIBLIOTECA MUNICIPAL27 <strong>de</strong> febrer17:30 horesCASAL DE JUBILATSBALL - BERENARCASAL DEL JUBILAT I PENSIONISTA27 <strong>de</strong> febrer21:30 horesSALA D’ACTES DE L’AJUNTAMENTCONFERÈNCIA DE L’ATENEUGRUP VITRARISMarç1, 8, 15, 22 i 29 <strong>de</strong> març06:30 horesDAVANT OFICINA AGENTS MUNICIPALSEXCURSIONS PER DIFERENTS ENTORNSNATURALS DE LES COMARQUES GIRONINESGRUP EXCURSIONISTA VIDRERES(+ info 647 580 668 – Pere)1 <strong>de</strong> març17:00 horesTEATRE CASINO LA UNIÓAUDICIÓ I SARDANES AMB LA COBLA CIUTATDE TERRASSA I BALL AMB ÀNGEL I POLBELLA DANSA5 <strong>de</strong> març18:00 horesBIBLIOTECA JOAN RIGAU I SALACONTAMOXAINES PER A INFANTS, A CÀRRECDE DOLORS ARQUÉ BIBLIOTECA MUNICIPAL6 <strong>de</strong> març18:00 horesBIBLIOTECA JOAN RIGAU I SALAACABAMENT DEL TALLER DE PUNTS DE LLIBREAMB DECLARACIONS D’AMORBIBLIOTECA MUNICIPAL6, 13, 20 i 27 <strong>de</strong> març20:00 horesCENTRE CÍVIC FRANCESC LLOBETAUDICIÓ ALUMNES DE L’ESCOLA DE MÚSICAEMMV8, 15, 22 i 29 <strong>de</strong> març17:30 horesCASAL DE JUBILATS - BALL DE TARDACASAL DEL JUBILAT I PENSIONISTA58
8 <strong>de</strong> març17:30 horesPAVELLÓ MUNICIPALFESTIVAL DE PATINATGECLUB NOU PATÍ VIDRERENC20 <strong>de</strong> març21:30 horesTEATRE CASINO LA UNIÓCINEFÒRUM: LA CUADRILLA DE KEN LOACHGRUP VITRARISAgenda15 <strong>de</strong> marçA partir <strong>de</strong> les 09:00 horesPISTA D’AEROMODELISMECAMPIONAT PUNTUABLE DE CATALUNYA(F2A, F2B, F2C, F2F)CLUB AEROMODELISME VIDRERES15 <strong>de</strong> març17:30 horesTEATRE CASINO LA UNIÓCIA. VEUS-VEUS:“La Bella i la Bèstia”RIALLES VIDRERES19 <strong>de</strong> març18:00 horesBIBLIOTECA JOAN RIGAU I SALACONTES D’ARREU DEL MÓN,A CÀRREC D’INDIANA JOAN’SBIBLIOTECA MUNICIPAL25 <strong>de</strong> marçTot el diaSORTIDA A ARGELÉS I AL MUSEU DE L’EXILI. VISITAGUIADA A L’ANTIGA MATERNITAT D’ELNAGRUP VITRARIS25 <strong>de</strong> març21:30 horesBIBLIOTECA JOAN RIGAU I SALACLUB DE LA LECTURA. BIBLIOTECA MUNICIPAL27 <strong>de</strong> març17:30 horesCASAL DE JUBILATS. BALL – BERENARCASAL DEL JUBILAT I PENSIONISTA27 <strong>de</strong> març21:30 horesSALA D’ACTES DE L’AJUNTAMENTCONFERÈNCIA DE L’ATENEU. GRUP VITRARISJOSEP FRIGOLA “El jaciment <strong>de</strong> Can <strong>Castell</strong>s”El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 200959
El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009La cav<strong>al</strong>cada <strong>de</strong> Reis60
EL REC CLARVA PEL MÓNSI VIATGEU, US PODEU ENDURUN EXEMPLAR DE EL REC CLARI FER-VOS FOTOS ALLÀ ON SIGUEU.EN AQUESTA SECCIÓ PUBLIQUEMLES IMATGES DE LA NOSTRA REVISTAANANT PEL MÓN.ENVIEU LES FOTOS A:elrecclar@hotmail.comFOTO: Francisco Martinez <strong>de</strong>s <strong>de</strong> Houstonporta la revista a l’espai o gairebe (Estats Units)El Rec Clar • REVISTA DE VIDRERES • Núm. 44 • Gener 2009FOTO: La gent <strong>de</strong>Ri<strong>al</strong>les amb l’ós<strong>de</strong> MadridFOTO: Josep M Sarda <strong>al</strong> llac Viverone<strong>al</strong> Piemont (It<strong>al</strong>ia)3
EL REC CLARVA PEL MÓNFOTO: Isabel Olivaresdavant La Monedael p<strong>al</strong>au <strong>de</strong>l govern <strong>de</strong> XileFOTO: Miguel Angel Echeverria Margelisch<strong>de</strong> 7 mesos i mig gaudint duns dies aRie<strong>de</strong>r<strong>al</strong>p (Suïssa) a casa <strong>de</strong>ls avisFOTO: Anna Via<strong>de</strong>r amb el Rec Clar<strong>al</strong> museu <strong>de</strong>l Louvre <strong>de</strong> París (França)FOTO: La familia Nollet amb la revistadavant <strong>de</strong> Notre Dame (París)