Manjine u Crnoj Gori - zakonodavstvo i praksaTako je bilo u proteklom, pogo<strong>to</strong>vo predrefrendumskom periodu,kada smo svi zajedno bili na iskušenjima i kada je trebalo mudro,promišljeno i zrelo odgovoriti brojnim izazovima. Nas raduje ako jenaš doprinos bio i minimalan u izgradnji stabilnog ambijenta u komese taj proces odvijao. Danas, zapravo mjesecima već, na dnevnomredu je pitanje novog Ustava. Forum Bošnjaka/Muslimana nije, jošuvijek, imao skup gdje bi raspravljao u najširem mogućem krugu i uzprisustvo kompetentnih stručnjaka za ustavnu materiju i intelektualacarazličitih profila i ubjedjenja. Takav skup je u pripremi i sigurni smo daćemo doći do zajedničkih stavova koji će biti predočeni crnogorskojjavnosti. Ja ću, ukratko, pokušati da predočim koja su <strong>to</strong> mogućapitanja oko kojih će se na Forumu raspravljati. Suštinski, zapravo,riječ je samo o jednom pitanju - kako u nezavisnoj Crnoj Goriutemeljiti ambijent u kojem će biti mjesta za sve naše specifičnosti izajedničke vrijednosti, u kojem će se svi njeni žitelji osjećati sigurnim,te kao takvi i sami brinuti o svojoj državi i njenoj daljoj sudbini kaoo najvećem mogućem sopstvenom dobru. Kako u tekst Ustavapre<strong>to</strong>čiti ono š<strong>to</strong> je realnost, koju smo svi zajednički kreirali - osjećajda smo svi mi u Crnoj Gori, na svojoj zemlji i pod svojim nebom.Nema sumnje da je jedna od bitnih pretpostavki za <strong>to</strong> upravo njenoadekvatno ustavnopravno utemeljenje i u <strong>to</strong>m sklopu adekvatantretman ljudskih i manjinskih prava. Na žalost, izuzev jednog brojarješenja preuzetih iz još važeće ustavnopravne regulative, Ekspertskaverzija ustava ne samo š<strong>to</strong> nije na nivou očekivanja, nego je, bar š<strong>to</strong> setiče ljudskih i manjinskih prava i sloboda, čak i ispod nivoa sadašnjeustavnopravne regulative: Ustava iz ratne 1992. godine i Povelje oljudskim i manjinskim pravima iz 2003. godine. U nekim odredbama,usudio bih se reći da je konzervativnija i od Ustava Knjaževinecrne Gore sa početka 20. s<strong>to</strong>ljeća. Ja se ovom prilikom ne bih baviopojedinim riješenjima, odnosno članovima, jer bi <strong>to</strong> izisikivalo mnogoviše vremena od onoga š<strong>to</strong> nam je na raspolaganju, a uostalom i našičlanovi i Forum kao institucija će o svim odredbama koja su za nassporne, dati svoje formulacije, odnosno ponuditi moguća rjšenjaOno na šta želim, uvažavajuci vaše vrijeme, da ukažem jeste sledeće.Mnogo je razloga za temelji<strong>to</strong> doradjivanje i preformulaciju ponuđenogteksta i njegovo znatno dosljednije usaglašavanje i sa stvarnošću,realnim potrebama i sa dosegnutim pozitivnim međunarodnimiskustvima i standardima. Načelno govoreći treba izmijeniti cio nizodredbi, a prije svega treba preformulisati preambulu Ustava, ali i- 54 -
Manjine u Crnoj Gori - zakonodavstvo i praksaodredbe u samom tekstu, tako š<strong>to</strong> bi se uvažila stvarnost, odnosnorealno društveno i državotvorno biće Crne Gore, <strong>to</strong> jest realna iis<strong>to</strong>rijska i demokratska prava svih građana, a time i svih naroda koji<strong>to</strong> biće konstituišu.Pored <strong>to</strong>ga, treba preformulisati odredbe Ustava koje se odnose nadržavne simbole i odredbe o vjerskim zajednicama, i u <strong>to</strong>m smislu,uvažiti realnost da državotvorno i društveno biće Crne Gore čine ipripadnici nepravoslavnog, odnosno nehrišcanskog naroda, i <strong>to</strong> višeod jedne petine.Takođe, shodno realnim činjenicama i bar deklarativnonedvosmislenom opredjeljenju za koncept države svih njenih građana,zasnovane na suverinitetu građana, ljudskim pravima i slobodama,kao i stavu Savjeta Evrope za Okvirnu konvenciju o manjinskimpravima, valja se opredijeliti i za odgovarajuće terminološko određenjegrupacije stanovništva čiji bi pripadnici imali pravo na dodatnu zaštitunacionalnog, odnosno vjerskog, jezičkog i ukupnog kulturološkogidentiteta. Imajući u vidu da je Crna Gora tipično multinacionalnoi multivjersko društvo i država, te da su u određenim situacijama isredinama pripadnici go<strong>to</strong>vo svih ovdašnjih naroda, uključujući inajbrojniji - crnogorski, brojčano manjinski u odnosu na ostalostanovništvo i mogli bi, u tim sredinama, polagati pravo na dodatnuzaštitu.Oko naziva službenog jezika, s obzirom na činjenično stanjesa posljednjeg popisa, dileme je moguće razriješiti ili novimizjašnjavanjem građana o <strong>to</strong>me kako zaista žele imenovati svoj jezik ilinekom od kompromisnih formulacija, u kojima će i brojčano većinskinarod moći da imenuje svoj jezik, crnogorski, ali se mora očuvati i<strong>to</strong> da au<strong>to</strong>h<strong>to</strong>ni narodi koji čine društveno i državotvorno biće CrneGore imaju, Ustavom zagaran<strong>to</strong>vano pravo nazivati se sopstvenimnacionalnim imenom.Tekst novog ustava neophodno je š<strong>to</strong> dosljednije usaglasiti sa stečenim,odnosno već garan<strong>to</strong>vanim pravima i još važećom domaćom ievropskom regulativom;- 55 -