Compendiu-de-Chirurgie-OMF-Vol-I.pdf
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sincopa vaso-vagalăSyncope (grec) = a tăia. Este vorba <strong>de</strong>spreo disoluţie brutală a vieţii psihice, a vieţii <strong>de</strong>relaţie (funcţii senzoriale şi motorii) şi a vieţii vegetative,cu revenire rapidă după aşezarea pacientuluiîn poziţie <strong>de</strong>clivă.Reprezintă cel mai frecvent acci<strong>de</strong>nt careconstă în pier<strong>de</strong>rea conştienţei <strong>de</strong> scurtă durată(în medie 1-2 minute) şi se manifestă printr-oslăbiciune generală musculară, cu pier<strong>de</strong>rea tonusuluipostural şi incapacitatea pacientului <strong>de</strong>a se menţine în ortostatism. Fiziopatologic esteo sincopă vaso<strong>de</strong>presivă neurogenă <strong>de</strong>terminată<strong>de</strong> o ischemie cerebrală acută, în special ta nivelultrunchiului cerebral (centrii bulbo-pontinişi substanţa reticulată).Lipotimia se manifestă prin scă<strong>de</strong>reaforţei musculare, însoţită <strong>de</strong> ameţeli, paloare şitranspiraţie, dar cu păstrarea conştienţei.Atacul <strong>de</strong> criză vaso-vagală este precedat<strong>de</strong> stare <strong>de</strong> rău general, ameţeli, alterări ale percepţieivizuale, parestezii ale extremităţilor, paloare,transpiraţii, greţuri, dar excepţional <strong>de</strong>vărsături. Investigaţia anamnestică privind acestacci<strong>de</strong>nt general este obligatorie, întrucât şi încazul sincopei vaso-vagale poate fi luat în consi<strong>de</strong>raţiefenomenul <strong>de</strong> „iceberg”, <strong>de</strong>oarecepoate ascun<strong>de</strong> alte afecţiuni severe, cum ar fidiabetul zaharat (criza hipoglicemică), sincopecardiogene obstructive (stenoză sau insuficienţăaortică), tulburări <strong>de</strong> ritm cardiac (bradicardie,aritmii diverse), sincopa <strong>de</strong> durere (angor pectoris,infarctul miocardic), bradicardii congenitale,ateroscleroză, epilepsie.Sincopa vaso-vagală apare frecvent laadolescenţi şi copii, la pacienţii fără boli organice,la persoane cu labilitate neuro-vegetativă,la stres (anxietate, emoţii, insomnii, oboseli).Se <strong>de</strong>clanşează uneori în poziţie ortostatică. Seprevine prin cunoaşterea şi evitarea factorilorprecipitanţi. Nu are tratament specific.Mecanism <strong>de</strong> producereHipertonia vagală <strong>de</strong>termină vasodilataţieşi cardioinhibiţie, care împreună duc la hipotensiuneortostatică posturală care <strong>de</strong>termină larândul ei o hipoxie-anoxie în formaţiunea reticulatăbulbo-pontină, cu pier<strong>de</strong>rea consecutivăa conştienţei, manifestări vegetative şi cardiorespiratorii.Examenul clinicPresupune recunoaşterea a două stadii:presincopal:• paloare facială• diaforeza• greaţă• căscat• hiperventilaţie• tahicardie urmată <strong>de</strong> hipotensiune arterială şibradicardiesincopai:• pier<strong>de</strong>rea bruscă şi tranzitorie a stării <strong>de</strong>conştienţă• ventilaţie neregulată, diminuată sau absentă• secuse musculare cu aspect <strong>de</strong> spasme clonice• hipotensiune arterială şi bradicardie.TratamentulPier<strong>de</strong>rea cunoştinţei, comună şi altor acci<strong>de</strong>nte,este manifestarea clinică a hipoxiei cerebraleacute <strong>de</strong>terminată <strong>de</strong> scă<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>bituluicirculator cerebral şi a hipoxiei consecutive. Conduitaterapeutică va avea astfel ca obiectivîmbunătăţirea până la normalizare a irigaţiei şioxigenării cerebrale prin:• întreruperea intervenţiei terapeutice• aşezarea pacientului în <strong>de</strong>cubit dorsal, sau poziţia<strong>de</strong> astronaut, cu ridicarea membrelor inferioare,• îmbogăţirea cu oxigen a aerului inspirat <strong>de</strong> pacient(mască cu oxigen, dispozitiv nazal pentruoxigen, etc. ),• controlul şi favorizarea ventilaţiei pulmonare (amişcărilor respiratorii şi a tranzitului aerian) prin:• controlul libertăţii căilor aeriene superioare şiînlăturarea eventualelor cauze ale obstrucţieirespiratorii (că<strong>de</strong>rea limbii, acumulare în faringe<strong>de</strong> sânge, puroi, salivă, lichid <strong>de</strong>vărsătură, etc. ),•înlăturarea obstacolelor care ar putea limitamişcările respiratorii sau circulaţia cerebrală(guler, cravată, centură, sutien, etc. ),•activarea circulaţiei şi respiraţiei prin stimularefizică (flagelaţie, aplicaţii reci pe regiuneafeţei, inhalare vapori amoniac, etc. ), care acţioneazăprin mecanism trigemino-bulbar (neuronulII din calea senzitiv-trigeminală intră încompunerea tractului spinal şi mezencefalic),• asistarea la nevoie a respiraţiei şi aplicareamanevrelor <strong>de</strong> resuscitare respiratorie,• monitorizarea semnelor vitale.