Compendiu-de-Chirurgie-OMF-Vol-I.pdf
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>de</strong> minte, va antrena spre posterior schiţarădăcinilor şi le va curba.Mugnier susţine că, în funcţie <strong>de</strong> spaţiulcare apare prin creştere, reculul posterior al ramuluiascen<strong>de</strong>nt va permite molarilor să-şi redresezeînclinarea iniţială, mugurii având ooblicitate iniţială în sus şi înainte, şi să se plasezeîn poziţie verticală.Mugurii molarilor doi şi trei vor fi traşiîn jos şi înapoi prin creşterea în zona posterioarăa ramului orizontal al mandibulei. Această zonăeste centrată <strong>de</strong> pachetul vasculo-nervos alveolarinferior, a cărui curbă se <strong>de</strong>plasează, <strong>de</strong> asemenea,înapoi.Bercher 2 susţine astfel că, oblicităţii sacului<strong>de</strong>ntar primitiv i se adaugă oblicitatea <strong>de</strong>terminată<strong>de</strong> direcţia <strong>de</strong> creştere a mandibulei.Conform celor arătate <strong>de</strong> Taitş si Williams,citaţi <strong>de</strong> Bertrand şi colab. ls , orientarea geo<strong>de</strong>iar fi <strong>de</strong>terminată <strong>de</strong> către conturul suprafeţeiosoase <strong>de</strong><strong>de</strong>subtul căreia apare germenul <strong>de</strong>ntar.în acelaşi timp, tot Mugnier 2 afirmă că,în perioada <strong>de</strong> formare şi mai ales <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltarea molarului <strong>de</strong> minte, potenţialul <strong>de</strong> creştere aorganismului este mult redus, variaţiile în acestsens ţin <strong>de</strong> o caracteristică a individului. Există,<strong>de</strong>ci, un <strong>de</strong>calaj fiziologic între puseele <strong>de</strong>creştere <strong>de</strong>ntară şi puseele <strong>de</strong> creştere osoasă,care duc la insuficienţa spaţiului dintre molarul<strong>de</strong> doisprezece ani şi ramul vertical mandibular.Mandibula mai are însă o creştere verticalăasemănătoare oaselor lungi, prin cartilajulcondilian, activ până la vârsta <strong>de</strong> 18-20 <strong>de</strong> ani,iar la nivelul ramului orizontal, creşterea prin resorbţieşi apoziţie osoasă se realizează tardiv,procesul fiind indus şi <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltarea molarilor,inclusiv a molarului <strong>de</strong> minte.în etiologia malpoziţiilor molarului <strong>de</strong>minte inferior, a incluziei acestuia, cauzele careţin <strong>de</strong> caracteristicile <strong>de</strong> creştere mandibularăvor fi <strong>de</strong>ci:• spaţiu insuficient între molarul doi şi ramul ascen<strong>de</strong>nt;•încurbarea spre distal a rădăcinilor molarului<strong>de</strong> minte;•<strong>de</strong>plasarea molarului <strong>de</strong> minte sub coletulmolarului <strong>de</strong> doisprezece ani.Mugnier 2 <strong>de</strong>scrie apariţia incluziei chiaratunci când s-ar fi părut că spaţiul dintre molarul<strong>de</strong> doisprezece ani şi marginea anterioară aramului ascen<strong>de</strong>nt este suficient. în acest caz,este vorba <strong>de</strong> incluzie prin malpoziţia proliferăriiepiteliale în perioada <strong>de</strong> formare şi malformaţiarădăcinilor.Prognosticul evolutiv şi axul <strong>de</strong>erupţie al molarului <strong>de</strong> minteinferiorAvând în ve<strong>de</strong>re frecvenţa mare a incluzieimolarului trei inferior, s-a încercat elaborareaunor meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> predicţie a evoluţiei acestuidinte în cursul procesului <strong>de</strong> formare şi <strong>de</strong>zvoltare.Meto<strong>de</strong>le elaborate au importanţă nunumai în stabilirea diagnosticului, dar şi a planului<strong>de</strong> tratament, orientând <strong>de</strong>cizia terapeuticăîn sensul extracţiei sau al păstrării molarului<strong>de</strong> minte pe arcadă. Se poate face, astfel, profilaxiasau intercepţia numeroaselor complicaţiipe care le pot <strong>de</strong>clanşa molarii <strong>de</strong> minte inferiori.Nici una din schemele <strong>de</strong> predicţie nuoferă certitudini, ele având o valoare orientativă.Aceasta pentru că, poziţia finală a molarului treieste rezultatul nu numai al spaţiului disponibil,dar şi a axului iniţial în care se formează şi a dinamicii<strong>de</strong> redresare în cursul <strong>de</strong>zvoltării dintelui.Peste factorii menţionaţi se grefează şi alteinfluenţe: afectarea altor dinţi din seria <strong>de</strong>ntară(extracţii, agenezii, leziuni coronare întinse), tiparulscheletal <strong>de</strong> creştere maxilo-mandibulară.Un spaţiu suficient pe arcadă nu este întot<strong>de</strong>aunao garanţie a verticalizării si erupţieimolarului <strong>de</strong> minte.Unul din criteriile principale utilizate pentruprognoză este angulaţia <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare amolarului <strong>de</strong> minte.Richardson l6 , în 1970, realizează un studiulongitudinal al <strong>de</strong>zvoltării molarului <strong>de</strong> minteinferior, pe un lot <strong>de</strong> 162 <strong>de</strong> copii, cu înregistrăriradiografice între 8 şi 13, 7 ani, cu o medie <strong>de</strong>11, 1 ani, la care măsoară şi spaţiul disponibil,pe mo<strong>de</strong>lele <strong>de</strong> studiu. Pentru aprecierea radiologicăfoloseşte teleradiografii <strong>de</strong> profil în inci<strong>de</strong>nţăoblică <strong>de</strong> 60 °, atât pentru profilul drept,cât şi pentru profilul stâng.Pe mo<strong>de</strong>le măsoară condiţiile <strong>de</strong> spaţiu:diferenţa între lungimea totală a arca<strong>de</strong>i şi dimensiuneatotală a dinţilor.Richardson' 6 găseşte, <strong>de</strong>ci, că în stadiileprecoce <strong>de</strong> formare, molarul <strong>de</strong> minte inferioreste înclinat mezial, cu o valoare medie a unghiuluimezial dintre suprafaţa ocluzală a molaruluitrei inferior şi planul mandibular <strong>de</strong> 38°, cuvariaţii cuprinse între 11° şi 83°.Constată că acest grad <strong>de</strong> angulare nu <strong>de</strong>pin<strong>de</strong>semnificativ <strong>de</strong> forma şi dimensiunea mandibuleişi dinţilor. Dar nu exclu<strong>de</strong> posibilitatea cagradul iniţial <strong>de</strong> angulare să aibă o legătură cu