AGRONOMIJAS VÄSTIS - Latvijas LauksaimniecÄ«bas universitÄte
AGRONOMIJAS VÄSTIS - Latvijas LauksaimniecÄ«bas universitÄte
AGRONOMIJAS VÄSTIS - Latvijas LauksaimniecÄ«bas universitÄte
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>AGRONOMIJAS</strong> VĒSTIS (Latvian Journal of Agronomy), No.10, LLU, 2008Garšaugu ăenētisko resursu saglabāšana, dokumentēšana, raksturošana un izpēte jāveic pēcprincipiem, kuri sekmētu vienotas sistēmas izveidi lauksaimniecības un pārtikas kultūraugu, untiem radniecīgo savvaĜas sugu, lauksaimniecības dzīvnieku, mežu un zivju ăenētisko resursusaglabāšanai, dokumentēšanai, raksturošanai un izpētei.Garšaugu ăenētisko resursu situācijas raksturojums.Pasaules praksē garšaugus pieĦemts attiecināt uz aromātisko un ārstniecības augu grupu,pie tam ietverot galvenokārt tikai lakstaugus.Aromātisko un ārstniecības augu grupas augu pielietojums nav viennozīmīgs. Vieni un tiepaši augi izmantojami dažādās jomās: kā garšaugi, ārstniecības augi, dekoratīvie augi, bišuziedaugi, tātad attiecināmi uz vairākām klasifikācijas apakšgrupām. Augu piederību konkrētaigrupai nosaka to bioėīmiskais sastāvs un izmantošanas mērėis. Pārtikā pielietojam aromātisko unārstniecības augu grupas pārstāvjus - garšaugus. Krasas robežas starp garšaugiem un ārstniecībasaugiem nepastāv. Būtiskākā atšėirība starp garšaugiem un ārstniecības augiem ir to bioėīmiskaissastāvs. Garšaugu grupā ietilpst tie augi, kuru bioėīmiskais sastāvs un organoleptiskās īpašībaspiemērotas uzturam, bet pats galvenais, tie nesatur indīgas vielas. Ārstniecības augi pēc savabioėīmiskā sastāva, izmantošanas mērėa un pārstrādes gala produkta būtībā ir zāles. Šajā grupāsastopami arī indīgi augi. Varētu teikt arī tā, ka katrs garšaugs ir arī ārstniecības augs, bet ne katrsārstniecības augs var būt garšaugs. Lietojot uzturā garšaugus, cilvēks šo ārstniecības devu saĦem aruzturuLai arī garšaugu kolekcijas Latvijā nav jaunums un tām ir sava vēsture, mērėtiecīgigaršaugu ăenētisko resursu kolekcijas nav veidotas. Kolekciju veidošanas mērėis bijis suguprezentēšana, interesentu izglītošana un garšaugu stādījumu iekārtošana pašapgādei. Pārtikāizmantojamo aromātisko un ārstniecības augu sugu pētījumi ăenētisko resursu kontekstā Latvijānav veikti.. Informācija par garšaugu ăenētisko resursu atrašanās vietām un saglabāšanos irminimāla.LLU Lauksaimniecības fakultātes Agrobiotehnoloăijas institūtā esošā kolekcija veidota kāaromātisko augu un ārstniecības augu ăenētisko daudzveidību reprezentējoša kolekcija. Atsevišėiaromātisko un ārstniecības augu ăenētiskie resursu paraugi glabājas arī Nacionālajā botāniskajādārzā, LU Botāniskajā dārzā, Bulduru dārzkopības vidusskolā un privātās kolekcijās. Šajāskolekcijās sugu sortiments ir visai plašs. Kolekciju veidošanas mērėis galvenokārt bijis sugu kātādu prezentēšana un interesentu izglītošana. Kolekciju materiāla ieguve bijusi Ĝoti daudzveidīga,tādēĜ to izvērtēšana ir problemātiska, bet ne neiespējama. Botāniskajos dārzos nelielos apmēros tiekveikta arī šo sugu bioloăisko īpatnību pētīšana. Dažas daudzgadīgo, veăetatīvi pavairojamogaršaugu sugas kolekcijās atrodas vairākus gadu desmitus un pētījumu ceĜā būtu lietderīgi tāsizvērtēt. Atsevišėas savvaĜas sugas tiek saglabātas arī in situ.Līdz ar <strong>Latvijas</strong> iestāšanos ES, jautājums par garšaugu ăenētiskajiem resursiemaktualizējies. Lai pētītu garšaugu ăenētisko resursu ilgtermiĦa saglabāšanas un ilgtspējīgasizmantošanas iespējas, ir svarīgi izvirzīt kritērijus, pēc kuriem sugas būtu pieskaitāmas garšauguăenētiskajiem resursiem. Par laukaugu, dārzeĦu, augĜaugu un ogulāju ăenētiskajiem resursiem tiekuzskatītas Latvijā izveidotās šėirnes, no citu valstu gēnu bankām vai kolekcijām repatriētās<strong>Latvijas</strong> izcelsmes šėirnes, kā arī Latvijā izveidoti vai izdalīti kloni un elites hibrīdi ar vērtīgāmkvantitatīvām vai kvalitatīvām īpašībām, vietējās tautas selekcijas šėirnes, tai skaitā ilgstoši, vairāknekā 100 gadus audzētas, neskaidras izcelsmes šėirnes.Attiecinot šos kritērijus uz garšaugiem, problemātiski ir konstatēt garšaugu <strong>Latvijas</strong>izcelsmi. Zināms, ka garšaugu sugas pie mums galvenokārt ienākušas no citām zemēm, piemēram,Vācijas. Laika gaitā tās piemērojušās <strong>Latvijas</strong> agroklimatiskajiem apstākĜiem un daudzus gadudesmitus lietotas uzturā. Šėirnes garšaugiem, izĦemot ėimenēm, Latvijā nav veidotas. TādēĜgaršaugiem apzīmējums „<strong>Latvijas</strong> izcelsmes” ir visai nosacīts.Garšaugu audzēšanas un izmantošanas vēsturiskie aspekti Latvijā.Jautājuma skaidrošana uzsākta ar pieejamās vēsturiskās informācijas izvērtēšanu pargaršaugu audzēšanu un izmantošanu iepriekšējos laika periodos Latvijā. Kā liecina tautas folkloraun Latvju dainas, mūsu senči jau senatnē pazinuši un lietojuši uzturā dažādus garšaugus (vircaugi,baudvielu augi). Dainās minēti tādi garšaugi kā magones, ėimenes, krūzmētras, izops, lupstājs,dievkociĦš, mārsils un raudenes, kā arī citi kultūraugi un savvaĜas augi (Latvju tautas dainas,1928).242