<strong>AGRONOMIJAS</strong> VĒSTIS (Latvian Journal of Agronomy), No.10, LLU, 2008Augstāks inulīna saturs ir `Red French` šėirnes bumbuĜos (61.5%), Lāču klonā tas ir 60.49%,šėirnes ‘Dag Neutral` bumbuĜos 51.88%.Literatūra1. S.Klug-Andersen, (1992), Jerusalem Artichoke: a vegetable crop growth regulation and cultivars, ActaHort., 318, 145-1522. N. Losavio, N. Lamascese, A.V.vonella, 1997. Water reguirements and nitogen fertilization in Jerusalemartichoke grown under Mediterranean conditions., Acta Hort., 449, 205-209.3. G. De Mastro, G. Manolio and V. Marzi, (2004), Jerusalem Artichoke (Helianthus tuberosus L.) andChicory (Cichorium intybus L.): Potential Crops for Inulin Production in the Mediterranean Area, Acta Hort.,692, 365 – 3744. M.E. Ragab, Kh. A. Okasha, I.I.El-Oksh and N.M.Ibrahim, (2003), Effect of Cultivar and Location onYield, Tuber Quality and Storability of Jerusalem Artichoke, Acta Hort.620, 103 – 111TURF GRASS DISEASES ON THE GOLF COURSES OF LATVIAZĀLIENA SLIMĪBAS GOLFA LAUKUMOS LATVIJĀRancane R.<strong>Latvijas</strong> augu aizsardzības centrs, Lielvārdes iela 36/38, Rīga, Latvija, LV-1006Latvian Plant Protection Research Centre, Lielvardes iela 36/38, Riga, Latvia, LV – 1006phone: + 371 7553764, e-mail: regina.rancane@laapc.lvAbstractThe aim of research work was to determine the most widespread turf grass diseases on golfcourses, identify the causal agents under Latvian conditions and to analyze the peculiarities of thedisease development during the vegetation season. The incidence of the diseases was determinedduring the vegetation season. For the detection of pathogens specific methods were used.Pink snow mold (Microdochium nivale (Fr.) Samuels & I.C.Hallett), root and foot rot(complex infection of Rhizoctonia solani Kuhn and Fusarium avenaceum (Fr.) Sacc), fairy rings(mainly Marasmius oreades), and red thread (Laetisaria fuciformis (McAlpine) Burdsall) wereidentified. Localized dry spots (non-parasitic disease) were also detected.Pink snow mold symptoms were observed at the beginning of April on all golf courses.During June–July, the rate of infection decreased. In the August distribution of snow mold on thegolf course “Ozo” was observed. On the golf courses “Viesturi” and “Denderi” the rate of snowmold infection increased during September and October.The root and foot rot was observed for first time in June on the golf course “Denderi” andin September on the golf course “Ozo”. The disease was widely distributed in October. On the golfcourse “Viesturi” root and foot rot was not noted.The most serious injuries of localized dry spots were observed during June – October onthe golf course “Viesturi” and during September on “Ozo”. On the golf course “Denderi” localizeddry spots were not noted.Following the research results it can be concluded that the most important diseases of turfgrass under conditions of Latvia are pink snow mould, root and foot rot, and also dry spots.Key wordsTurf grass diseases, golf course, greenIevadsGolfa zālienos sastopamās slimības, atkarībā no to ekoloăijas, var iedalīt vairākās grupās:sniega pelējums, sakĦu un stiebra pamatnes puves, dzinumu un lapu puves, lapu plankumainības.Postīgākās un grūtāk ierobežojamās ir sakĦu un stiebra pamatnes puves, pie šīs grupas pieder:brūnā stiebra pamatnes puve (ier. Rhizoctonia solani), dzeltenā stiebra pamatnes puve (ier.Rhizoctonia solani patotips AG – D), sarkanā puve (ier. Pythium aphanidermatum), Pythium ăints232
<strong>AGRONOMIJAS</strong> VĒSTIS (Latvian Journal of Agronomy), No.10, LLU, 2008sēĦu ierosinātais sniega pelējums, parastā sakĦu un stiebra pamatnes puve (ier. Gaeumannomycesgraminis. var. avenae) un fuzariozes (ier. Fusarium spp.) (James, 1997; Simley, 2005).Sniega pelējumu grupai pieder: sārtais sniega pelējums (ier. Microdochium nivale),pelēkais sniega pelējums (ier. Typhula incarnata) (James, 1997; Simley, 2005; Mortenson, 2003).Pie dzinumu un lapu puvēm literatūrā visbiežāk minētas 3 slimības: baltā puve (ier.Mycrosclerotinia borealis), sarkanā puve (ier. Laetisaria fuciformis), sārtā puve (ier. Limonomycesroseipellis) (James, 1997; Simley, 2005).Lapu plankumainība (ier. Sclerotinia homoeocarpa), iedegas (ier. Colletotrichumgraminicola), raganu riĦėi, kurus var ierosināt 40 sēĦu sugas, pieder pie lapu plankumainībām(Smith, 1965; James, 1997).Zālienā bojājumi veidojas ne tikai sēĦu ierosinātās slimības, bet arī neparazitārassaslimšanas gadījumā. Neparazitārās slimības ierosina dažādi nelabvēlīgi augšanas apstākĜi vaifizioloăiska rakstura traucējumi.Pētījumu mērėis bija identificēt Latvijā izplatītākās zāliena slimības golfa laukumos unpētīt to attīstības īpatnības.Materiāli un metodesGolfa laukumos ir vismaz 4 zāliena veidi: grīns (green), izsitienvietas (tee), spēlēšanas ceĜš(fairway), garāka, rupjāka zāle (rough).Parasti sporta zāliens tiek sēts tīrā smiltī, kurā kūdras piemaisījums nav lielāks par 10 %.Zāles sēklu izsējas norma grīnam - 15 g m -2 . Pamatmēslojumā iestrādā kompleksos minerālmēslus,kur NPK 10:10:20, deva 300 – 400 kg ha -1 . Atbilstoši prasībām grīna zāliens tiek pĜauts katru dienuapmēram 3 milimetru augstumā. Augiem tas veicina mehāniskā stresa veidošanos, tādēĜ izturībapret slimībām pazeminās.Slimību sastopamība un izplatība vērtēta trīs lielākajos golfa laukumos Latvijā, kuri savāstarpā ir Ĝoti atšėirīgi, it īpaši pēc mikroklimata. Golfa laukums „Ozo” atrodas Aplokciemā,Ėīšezera krastā, „Viesturi” - Jaunmārupē Rīgas rajonā, „Denderi” - Valmieras rajona Vaidavaspagastā. Golfa laukumos noteikta slimību izplatība katrā grīnā, izsakot bojātā zāliena platībuprocentos no grīna kopējās platības. Slimības lauka apstākĜos noteiktas vizuāli, novērojot topazīmes un bojātās zāles īpatnības. Vispārējie lauka novērojumi un uzskaites veiktas 2005. gadā noaprīĜa līdz novembrim. Vērtējumu biežums variēja atkarībā no infekcijas pakāpes konkrētajā laikaperiodā. Kopumā katrā golfa laukumā veikti 8 vērtējumi, novērtēti 33 grīni. Regulāri no slimībubojātajiem plankumiem Ħemti paraugi slimību ierosinātāju identifikācijai.Slimību ierosinātājus galvenokārt nosaka pēc to morfoloăiskajām pazīmēm. Galvenās notām ir patogēna sporu forma, šėērssienu skaits, lielums un citas pazīmes. Būtiska pazīme irmicēlija attīstība uz noteiktām barotnēm un barotnes krāsošanās (Malcolm, 1997; Билай, 1977).Sporas uz bojātajiem audiem ne vienmēr ir atrodamas, tādēĜ ir nepieciešams sēnes izdalīttīrkultūrā uz mikrobioloăiskajām barotnēm. SēĦu izdalīšanai tīrkultūrā tika izmantotas dažādasmikrobioloăiskās barotnes: kartupeĜu - dekstrozes, kartupeĜu - agara (pH 7.0), kartupeĜu - agara(pH 5.5), iesala agara, ūdens agara un minerāla sastāva barotne. Barotnēs regulāri vērtētas sēĦukoloniju uzbūves, attīstības un krāsas īpatnības, kuras bieži vien palīdz identificēt sēnes. Patogēnaidentifikācijai tika aprakstīta sporu forma, šėērssienu daudzums, garums un platums (mikronosµm).Rezultāti2005. gada veăetācijas sezonā trīs dažādos golfa laukumos pēc vizuālajām pazīmēm tikakonstatētas sekojošas parazitārās un neparazitārās slimības: sakĦu un stiebru pamatnes puve, sniegapelējums, raganu riĦėi, sarkanā puve, sausuma plankumi.Viena no izplatītākajām un postīgākajām golfa zāliena slimībām ir sakĦu un stiebrapamatnes puve. SakĦu un stiebru pamatnes puve golfa laukumā „Denderi” pirmo reizi konstatētajūnijā, slimība paaugstināta mitruma apstākĜos izplatījās arī turpmāk. SakĦu un stiebru pamatnespuve golfa laukumā „Ozo” novērota tikai septembrī, golfa laukumā „Viesturi” slimība netikakonstatēta. SakĦu un stiebra pamatnes puvi var izraisīt dažādas sēnes, tādēĜ arī pazīmes var būtdažādas, bet visos gadījumos ir bojātas stiebru apakšējās daĜas un parasti arī saknes. Apsekotajosgolfa laukumos zālienā novēroti plankumi ar rūsganīgi brūnu nokrāsu, kuru diametrs apmēram 30233