AGRONOMIJAS VÄSTIS - Latvijas LauksaimniecÄ«bas universitÄte
AGRONOMIJAS VÄSTIS - Latvijas LauksaimniecÄ«bas universitÄte
AGRONOMIJAS VÄSTIS - Latvijas LauksaimniecÄ«bas universitÄte
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>AGRONOMIJAS</strong> VĒSTIS (Latvian Journal of Agronomy), No.10, LLU, 2008HORTICULTUREGENETIC MATERIAL HOMOGENIZATION OF LATGALES MELONSLATGALES MELOĥU ĂENĒTISKĀ MATERIĀLA HOMOGENIZĀCIJABāliĦš A. 1 , AlsiĦa I. 1 , Lepse L. 2 , RuĦăis D. 31 LUA, Institute of Soil and Plant Sciences, e-mail: balins.andris@inbox.lv2 Pūres Horticulture Research Centre, 3 Latvian State Forestry Research Institute "Silava"KopsavilkumsPagājušā gadsimta vidū Daugavpils rajona Dvietes pagastā pazīstamais vīnoguselekcionārs Pauls Sukatnieks izveidoja vairākas <strong>Latvijas</strong> agroklimatiskajiem apstākĜiempiemērotas šėirnes. Tomēr neorganizētas sēklaudzēšanas dēĜ šīs šėirnes savstarpēji saziedējās arcitām Latvijā ievestām šėirnēm un pakāpeniski izvirta. Pateicoties dārzkopju – entuazistu unpētnieku darbam (Ē. PiĜka, U. Dēėens, I. Drudze), šis unikālais ăenētiskais materiāls tika saglabāts.Kopš 2003. gada Pūres dārzkopības Izmēăinājumu Stacijā tiek veikta Latgales meloĦu populācijasizvērtēšana un atjaunošana, veidojot tuvradniecisku krustojumu un inbredās līnijas.Tuvradnieciskās krustošanas un inbredizācijas mērėis ir homogenizēt pieejamo ăenētiskomateriālu, sadalot to ăenētiski un morfoloăiski atšėirīgos genotipos. 2006. gadā, izmantojot 15mikrosatelītu marėierus, molekulārajās analīzēs noteikta 3 dažādu Latgales meloĦu līniju un 5Dienvideiropas šėirĦu savstarpējā ăenētiskā saistība. Latgales meloĦu līnijai 5(2) bija augstākāvidējā augĜu masa no auga, lielākie augĜi, kā arī biezāks augĜa mīkstums. Pārējos mērījumos labākirezultāti novēroti Dienvideiropas meloĦu šėirnēm. Ăenētiski vistuvākā Dienvideiropas meloĦušėirnēm bija Latgales meloĦu līnija ‘8’.AbstractIn the middle of the last century in the region of Daugavpils the well known grape breeder- Pauls Sukatnieks bred several melon (Cucumis melo L.) varieties. He also developed the openfield growing system for these vegetables in Latvia. These varieties were sustainable for theagroclimatic conditions of Latvia – low night temperature, a short period of high temperatures andhigh air humidity. During several decades these genotypes were destroyed because of the crosspollinatingof different varieties. This unique genetic material was saved by the gardener Ē. PiĜka,and the scientists U. Dēėens and I. Drudze. Since 2003, the renovation of Latgale’s melons wasstarted in the Pūre Horticultural Research Station. Since 2003, inbreeding and sibling has beencarried out. The aim of the investigation is to homogenize the genetic material of Latgale’s melons.In 2006, the genetic distance between 3 lines of Latgale’s melons and 5 South European varietieswas detected by using 15 microsattelite markers. The highest average fruit weight, the largestfruits, bigger thickness of fruit flesh was observed on Latgales melon line ‘5(2)’. South Europemelons were better in other measurements. Genetically the closest to the South Europe varietieswas Latgale’s melons line ‘8!’.Key wordsCucumis melo, inbred lines, cross-pollination, microsattelitesIntroductionMelons Cucumis melo L. are widely cultivated plants originating from South Asia and thecentral part of Africa. From these regions (mostly from South Asia) melons have spread around theworld (Белик, 1998; Лебедева, 2000). Many melon varieties were selected by humans in the sincestart of melon cultivation (IPGRI, 2003). The melons require high and substrate temperatures. Therecommended sum of effective temperatures (temperature ≥ +10°C) for melon growth is 3000-5000°C (Taranovs, 1968). One of the famous melon growers in Latvia was Pauls Sukatnieks. Heworked in Dviete, Latgale’s region, and bred such varieties as ‘Dvietes Oranžā’ and ‘Dvietes202