Poslovno poroËiloObvladovanje poslovnih tveganjdrugih razpoložljivih podatkov, o komitentihoblikujemo zahtevane in potrebne posebneslabitve za posamezna banËna tveganja naravni posamezne stranke, po potrebi pa celona ravni vsakega posla.<strong>Banka</strong> je leta <strong>2007</strong> oblikovala 4,3 milijonaevrov dodatnih slabitev, kar je bilo v skladuz naËrtovanim. Glede na leto 2006 se jeznesek oblikovanih slabitev sicer dejanskozmanjšal za 8,5 %, pri Ëemer je pomembnodejstvo, da je banka zaradi uvedbemednarodnih raËunovodskih standardov vletu 2006 enkratno oblikovala slabitve vvišini enega milijona evrov. »e tega uËinkane bi bilo, bi se raven slabitev poveËalaza 16,2 %, kar je skladno z rastjo portfeljabanke. <strong>Banka</strong> je v letu <strong>2007</strong> bistvenopoveËala znesek vrnjenih, že slabljenjihposojil (4,9 milijona evrov), kar kaže nadobro oblikovan in organiziran o<strong>dd</strong>elek, ki jezadolžen za obnovo kreditov.<strong>Banka</strong> pri oblikovanju slabitev uporabljarazliËne naËine za zgodnje evidentiranjepotencialnih slabih kreditov. Tako nameseËni ravni spremljamo gibanjeocen podjetij, zamude pri poravnavanjuobveznosti strank do banke, za vsak poselposebej redno spremljamo svoje stranke vpodjetniškem segmentu z vsaj enoletnimidokumentiranimi pregledi poslovanja indogajanja. Za izraËun slabitev uporabljamometodo diskontiranih bodoËih denarnihtokov. Dodatno smo v letu <strong>2007</strong> prviËoblikovali slabitve za tako imenovane šeneugotovljene dogodke, in sicer v višini400 tisoË evrov, kar dodatno od 3,9 milijonaevrov individualnih rezervacij predstavljavsoto oblikovanih slabitev v letu <strong>2007</strong>.Skladnost naËrtovanega zneska oblikovanihslabitev z dejanskim stanjem dokazujeustreznost in pravilnost metodologije, ki jouporabljamo.NatanËna, redna analiza portfelja inštevilne primerjave, ki jih izvajamo na ravniskupine <strong>UniCredit</strong> Group, potrjujejo, da imabanka visoko kakovosten in uravnoteženportfelj, ki ga ohranja kljub rasti. Tako kot vprejšnjih letih smo tudi leta <strong>2007</strong> ohranilistabilno in kakovostno strukturo portfeljaz veË kot 95-odstotno izpostavljenostjov najvišjem kreditnem razredu ‘A’. Da biše dodatno zmanjšali tveganja celotnegakreditnega portfelja, skrbimo za ustreznorazpršenost posojil med številne komitentein razËlenjenost na razliËne gospodarskedejavnosti. Priprava tovrstnih analiz glede nadejavnost, velikost podjetij, obliko kreditovin podobno nam omogoËa možnost hitrereakcije v primeru ugotovljenega poslabšanjakaterega izmed kazalcev.V letu <strong>2007</strong> smo številne aktivnosti usmeriliv izpolnjevanje baselskih zahtev, kot jepreverjanje kakovosti zavarovanja, ki ga bankasprejema v zavarovanje za naložbe. Oblikovalismo tudi že vse potrebne projektne funkcije,ki nam bodo omogoËile izvajanje predvidenihaktivnosti za izpolnjevanje kriterijev v skladu spristopom IRB.Informacijska podporaposlovanjuNa podroËju informacijske tehnologije inoptimizacije poslovnih procesov je bilo za<strong>UniCredit</strong> <strong>Banka</strong> <strong>Slovenija</strong> d.d. leto <strong>2007</strong>v znamenju priprav na uvedbo baselskihstandardov, implementacije zahtev evropskedirektive o trgih finanËnih instrumentov(MiFiD), uvedbe slovenskega informacijskegasistema bonitet komitentov - fiziËnih oseb- (SISBON), priprav na uvedbo enotnegaobmoËja plaËil v evrih (SEPA) in prehodavseh banËnih kartic na Ëipno tehnologijo.V skladu z baselskimi standardi smo v letu<strong>2007</strong> nadaljevali s projektom postavitverezervnega IT-centra. Tako imamo zdaj navoljo dva med seboj povezana IT-centra, kisi izmenjujeta izvajanje posameznih opravilglede na trenutno zasedenost virov. »e encenter odpove, drugi takoj prevzame celotnoinformacijsko in komunikacijsko podporobanke. Lani smo tako zakljuËili projekt dvigazanesljivosti informacijske podpore banke,ki smo ga zaËeli jeseni 2005 s selitvijoosrednjega informacijskega sistema vcentralni IT-center skupine na Dunaju, terv letih 2006 in <strong>2007</strong> nadaljevali z dvigomzanesljivosti vseh satelitskih sistemov inkomunikacij.Evropska direktiva MiFiD je zahtevalaštevilne prilagoditve tako na osrednjembanËnem informacijskem sistemu kot nasatelitskih sistemih za podporo poslovanjas finanËnimi instrumenti. Da bi ustvariliboljšo osnovo za širitev ponudbe storitev pritrgovanju z vrednostnimi papirji, smo v drugipolovici leta zamenjali tudi informacijskisistem za podporo tega poslovanja z novimin sodobnejšim.V <strong>UniCredit</strong> <strong>Banka</strong> <strong>Slovenija</strong> d.d. smo seže od samega zaËetka razprav o nujnostiizmenjave podatkov o boniteti strank medslovenskimi bankami zavedali pomenavpeljave sistema SISBON, zato smo takojzaËeli z vsemi zahtevanimi pripravami vosrednjem informacijskem sistemu in jihizvedli pravoËasno.Uvedba enotnega obmoËja plaËil v evrih(SEPA) je gotovo eden najzahtevnejšihprojektov na podroËju plaËilnih sistemovv zadnjih letih. V banki smo se na taprojekt zaËeli pripravljati že v letu 2006,po zakljuËku uvedbe evra pa zaËeli znadaljnjimi intenzivnimi pripravami. Projektsmo sprožili tudi na ravni celotne finanËneskupine <strong>UniCredit</strong> Group. Zaradi usklajenegadelovanja Skupine v evropskem prostoru indoseganja stroškovne uËinkovitosti smo seodloËili, da bomo v SEPA plaËilne sistemevstopali prek osrednje vstopne toËke naDunaju ter hkrati podprli vse specifiËne36 <strong>2007</strong> <strong>Letno</strong> poroËilo · <strong>UniCredit</strong> Bank
Indeks rasti števila uporabnikov / namestitevsistemov elektronskega banËništva350Indeks rasti kartiËnih transakcij250%214.9300305200%153.7163.0250%200%229207224150%128.0157167150%100%100.0 100.0100%100 100 10050%50%002005 2006<strong>2007</strong>2005 2006Maestro Cards<strong>2007</strong>Online b@nka za fiziËne osebe - uporabnikiE-bank in MultiCash za pravne osebe - namestitveMasterCard CardsVISA Cardsstoritve, ki jih omogoËajo standardi SEPA nanacionalni ravni.V letu <strong>2007</strong> smo zamenjali tudi vse banËnekartice in jih opremili s Ëipom v skladu zzahtevami standardov EMV, bankomate pasmo v celoti prilagodili omenjeni tehnologijiže v letu 2006. Tako je bila oktobra <strong>2007</strong>, kose je zamenjava kartic zakljuËila, <strong>UniCredit</strong><strong>Banka</strong> <strong>Slovenija</strong> d.d. ena redkih slovenskihbank, ki je v celoti izvršila prehod na Ëipnotehnologijo. Ob zamenjavi kartic smoupoštevali tudi zahteve, ki jih za kartiËnoposlovanje s seboj prinaša SEPA.Trend hitre rasti transakcij, opravljenihs karticami izdanih s strani banke, seje nadaljeval tudi v letu <strong>2007</strong>, kjer smozabeležili 8-odstotno rast pri transakcijahVISA, 6-odstotno rast pri MasterCard in 33-odstotno pri Maestro transakcijah. PoveËalose je tudi število od banke izdanih kartic, insicer VISA za 18 %, MasterCard za 30 % inMaestro za 29 %.V letu <strong>2007</strong> smo nadaljevali s trendompoveËevanja števila transakcij tako vdomaËem (za 18 %) kot Ëezmejnem inmednarodnem plaËilnem prometu (za 15%). Delež elektronsko posredovanih plaËilnihnalogov smo poveËali na 86 % v domaËemin 84 % v Ëezmejnem in mednarodnemplaËilnem prometu.Elektronsko banËništvo je komunikacijskikanal, ki v sodobnih banËnih storitvahpostaja vse pomembnejši. V letu <strong>2007</strong>smo uvedli vrsto manjših dopolnitev, kiso izboljšale prijaznost uporabe sistemovelektronskega banËništva, strankamomogoËile dostop do dodatnih podatkov oplaËilnih transakcijah in dvignile zanesljivostdelovanja teh sistemov. Trend poveËevanjadeleža uporabnikov sistemov elektronskegabanËništva se je nadaljeval tudi v letu <strong>2007</strong>,saj je v primerjavi z letom prej sistemeelektronskega banËništva uporabljalo 27 %veË podjetij in 40 % veË fiziËnih oseb.Varovanje informacij ininformacijskega sistemaInformacije in sistemi informacijsketehnologije predstavljajo za banko izrednopomembno premoženje, ki ga je treba naprimeren naËin varovati ne glede na oblikoin naËin shranjevanja. Uprava <strong>UniCredit</strong><strong>Banka</strong> <strong>Slovenija</strong> d.d. je potrdila krovnovarnostno politiko, ki utemeljuje konkretnepolitike in navodila varovanja po posameznihpodroËjih dela (politika fiziËnega dostopa,politika Ëiste mize in praznega ekrana,politika gesel, politika elektronske pošte ininterneta) in je podlaga za varno poslovanje.Osnovna naloga varovanja informacijin informacijskega sistema banke jezagotavljanje zaupnosti (samo pooblašËeneosebe imajo dostop do podatkov ininformacij), neoporeËnosti (podatki so toËni)in optimalne razpoložljivosti (dostop dopodatkov, ko jih uporabniki potrebujejo).Vse to je namreË izjemno pomembnoza uspešno poslovanje banke, zaupanjekomitentov in ugled banke. Varnostnekontrole temeljijo na varnostnem standarduskupine <strong>UniCredit</strong> Group in Kodeksuvarovanja informacij ISO 17799.Dostop do strojne in programske opremeimajo samo pooblašËeni uporabnikipo ustaljenem postopku in na podlagidodeljenih pravic z enoliËnim uporabniškim<strong>UniCredit</strong> Bank · <strong>2007</strong> <strong>Letno</strong> poroËilo37