Zmena klÃmy â možný dopad (nielen) na obyvateľstvo - Prohuman
Zmena klÃmy â možný dopad (nielen) na obyvateľstvo - Prohuman
Zmena klÃmy â možný dopad (nielen) na obyvateľstvo - Prohuman
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Globál<strong>na</strong> zme<strong>na</strong> klímy a jej <strong>dopad</strong>y<br />
v kontexte medzinárodných<br />
environmentálnych procesov<br />
Táto vedecká konferencia sa koná v čase, keď je Slovensko ponorené hlboko do<br />
svojich vlastných problémov a diskutuje sa tu <strong>na</strong>jmä o politických a ekonomických<br />
aspektoch súčasnej krízy a ich <strong>dopad</strong>ov <strong>na</strong> <strong>na</strong>šu krajinu. Vzniká tak riziko, že<br />
stratíme zo zreteľa fakt, že <strong>na</strong>še problémy sú len nepatrnou súčasťou a vedľajším<br />
prejavom oveľa širšieho problémového spektra. To má <strong>na</strong> jednej strane charakter<br />
medzinárodný a <strong>na</strong> druhej strane oveľa komplexnejší, ako len politický či ekonomický.<br />
A <strong>na</strong>vyše: má hlboké a ďalekosiahle korene. Aj preto sa <strong>na</strong> začiatku Záverov<br />
a odporúčaní z tematicky podobnej konferencie „Cesty k udržateľnej budúcnosti“,<br />
ktorá sa pred rokom ko<strong>na</strong>la v Bratislave, okrem iného píše: „Nielen jednotlivci,<br />
ale aj celé štáty dlhodobo žili a žijú <strong>na</strong> dlh, ktorý zrazu nemá kto splácať. Aj keď<br />
sa zväčša hovorí len o fi<strong>na</strong>nčnom či ekonomickom rozmere tohto dlhu, aspoň tak<br />
alarmujúci a dlhodobo <strong>na</strong>rastajúci je aj dlh vo sfére ekologickej, environmentálnej,<br />
sociálnej, kultúrnej a etickej. Táto situácia dozrievala dlho, avšak tí, ktorí mali<br />
v rukách moc, si pred ňou zatvárali oči.“ (Huba, M., Ira, V., Šuška, P. (eds.), 2011:<br />
Cesty k udržateľnejšej budúcnosti. GgÚ SAV a STUŽ/SR, Bratislava).<br />
Okrem komplexnej povahy tejto krízy a toho, že má aj výz<strong>na</strong>mný environmentálny<br />
rozmer, by sme mali prostredníctvom konkrétnych príspevkov upozorniť<br />
<strong>na</strong>jmä <strong>na</strong> medzinárodný rozmer problematiky. Roky 2011 a 2012 sú v tomto smere<br />
v mnohom symbolické. Vlani sme si pripomenuli 20. výročie Dobříšskej konferencie<br />
ministrov životného prostredia regiónu Európskej hospodárskej komisie<br />
OSN, ktorá okrem starého kontinentu v sebe zahŕňa aj Severnú Ameriku a ázijskú<br />
časť bývalého Sovietskeho zväzu. Dobříšskou konferenciou sa začala písať história<br />
procesu Životné prostredie pre Európu, ktorého dosiaľ posledným vrcholom bola<br />
7. ministerská konferencia v kazašskej Astane v septembri 2011. Pre nás je toto výročie<br />
dvojnásobne dôležité už aj preto, lebo Zámok Dobříš sa <strong>na</strong>chádza <strong>na</strong> území<br />
bývalého Československa.<br />
Ďalšie výz<strong>na</strong>mné okrúhle výročia pripadajú <strong>na</strong> rok 2012. Pred 40 rokmi sa ko<strong>na</strong>l<br />
prvý summit OSN <strong>na</strong> tému životné prostredie človeka v Štokholme a v tom<br />
istom roku vyšla legendár<strong>na</strong> Prvá správa Rímskemu klubu: Limity rastu, ktorá<br />
prostredníctvom matematicko-štatistických modelov upozornila <strong>na</strong> skutočnosť,<br />
že neobmedzený rast akéhokoľvek druhu v obmedzenom priestore, ktorý predstavuje<br />
biosféra Zeme, je dlhodobo neudržateľný.<br />
A <strong>na</strong>pokon, keď už hovoríme o výz<strong>na</strong>mných okrúhlych výročiach, v tomto<br />
roku sme si pripomenuli 20. výročie Summitu Zeme v Rio de Janeiro, ako aj 10.<br />
12