Ðип. 26 (2011)
Ðип. 26 (2011)
Ðип. 26 (2011)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Семів А.Р. СТРУКТУРНО-СЕМАНТИЧНІ ДЕВІАЦІЇ АРГОТИЧНИХ ЛЕКСИЧНИХ ОДИНИЦЬ ...<br />
засоби деформації лексики. Спираючись на вчення Ф. де Cоссюра [4, 89],<br />
можна констатувати, що арго діє і на позначене, і на позначення. Особливо<br />
арго маніпулює із позначенням: активно утворюючи нові лексеми з допомогою<br />
паразитарної суфіксації та заміною закінчень із наданням переваги<br />
суфіксам-домінантам арготичного словотвору -biche, -bi, -ijoise, -do, -uche,<br />
-ale: наприклад cibiche, cibi, cipige, cibijoise – суфіксальні деформації лексеми<br />
cigarette; percale – арготична суфіксація лексеми perlot – тютюн; gauldo,<br />
goldo, gauluche суфіксальні деформації лексеми gauloise – сигарета. Лексеми<br />
в арго деформують, використовуючи специфічні арготичні коди, такі, як<br />
верлан, жаване: clepo (деформація лексеми clope).<br />
Спостерігаються, але в незначній кількості, девіації у вживанні чоловічого<br />
чи жіночого роду. Так, наприклад в значенні «недопалок» спостерігається<br />
вживання чоловічого роду – un clope, в значенні «сигарета» - існує тенденція<br />
переходу лексеми до жіночого роду une clope.<br />
Мові притаманна іманентна схильність до дворазової репрезентації<br />
об’єктів оточуючої дійсності. Під час вторинного використання слова<br />
виникає смислова модифікація значення [2]. Перетворення означеного<br />
відбуваються шляхом метафоризації (barreau – велика сигара (походить від<br />
barreau de chaise ніжка стільця), pipe, pipette - сигарета, bombarder, gazer<br />
– надмірно палити сигарети, bombardeur – курець, sèche – сигарета, Trefle,<br />
конюшина – тютюн метафоричне переосмислення тощо) та метонімізації<br />
(fumante, cousue - сигарета; bouffarde - люлька тощо, mégot – недопалок<br />
походить від діалектного megauder- смоктати) [195, 11-12].<br />
Значно цікавішими є перетворення загальновідомої лексики, що пов’язана<br />
з палінням, і створення на її основі арготизмів. Розвиток арготичної лексики<br />
відбувається кількома напрямами. Один з них – це семантичне (найчастіше<br />
метафоричне) переосмислення повсякденної лексики.<br />
Арго взаємодіє як з іншими жаргонами, так і з літературною мовою.<br />
Лексичні процеси поповнення лексемного складу арго це запозичення,<br />
семантичні модифікації слів, словотвірні процеси. Однак значно частіше<br />
застосовуються існуючі мовні одиниці для виконання нового номінативного<br />
завдання. Під вторинною номінацією, як відомо, мають на увазі використання<br />
існуючих у мові номінативних засобів у новій для них функції найменування.<br />
Вторинна номінація найефективніше проявляється на семантичному рівні,<br />
оскільки при вивченні семантики похідного слова основна увага приділяється<br />
його концептуальній структурі, взаємозв’язку і взаємодії концептів, що<br />
лежать в основі лексичної одиниці [1, 8].<br />
Сучасний французький лінгвіст Ж.Л.Кальве, автор книги «Арго за 20<br />
занять» вважає, що арго, це образна усна мова, яка насичена недовговічними<br />
авторськими неологізмами, частина яких постійно переходить в розмовну<br />
мову. За його концепцією існує 20 головних семантичних полів, в яких постійно<br />
за відомими схемами створюються нові арготизми. Лінгвіст вважає,<br />
255