Ðип. 26 (2011)
Ðип. 26 (2011)
Ðип. 26 (2011)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Присяжнюк Л.Ф. ЕНЕРГІЯ ХУДОЖНЬОГО ОБРАЗУ КРІЗЬ ПРИЗМУ ПОЕТИКИ<br />
митця увійти в ЗСС, що суб’єктивно переживається ним як творче натхнення;<br />
2) емоційне крещендо − перебування художника в ЗСС, що супроводжується<br />
незвичним спалахом внутрішньої енергії; 3) розв’язка − вихід зі ЗСС, що<br />
завершується поверненням до нормального стану свідомості.<br />
Кожна з цих частин характеризується зображенням різного рівня внутрішньої<br />
психічної енергії митця. Розглядаючи проблему кореляції енергетики<br />
слова та психічної енергії, слід звернутися до теорії образу.<br />
Традиційно лінгвістичні студії, присвячені вивченню художньої семантики,<br />
зосереджуються на так званих тропеїчних засобах [12, 132], пов’язаних<br />
з перенесенням значення, семантичним зсувом. Вони розглядаються як<br />
локальні образи, які створюються окремими експресивними засобами і<br />
стилістичними прийомами, наприклад, метафорою, епітетом тощо [6, 18; 9,<br />
43-45]. Так, у наведеному фрагменті втілення зростання внутрішнього напруження<br />
та, відповідно, внутрішньої енергії відбувається шляхом використання<br />
метафори (lost in a hazy mist), художнього порівняння (like a man ridden by<br />
a thousand demons). Семантичний зсув спричиняє відхилення від звичного<br />
рівня енергетики [15], що забезпечує емоційність висловлення. Водночас<br />
привертає увагу той факт, що зазначені образи не є основними елементами<br />
створення семантичного напруження в аналізованому уривку. Безперечно<br />
підсилюючи емоційний ефект, вони слугують додатковим фактором передачі<br />
образної інформації. Адже специфіка семантики художнього тексту, яка<br />
характеризується контекстуальною взаємодією мовних одиниць, потребує<br />
не лише розгляду власне образних засобів, але й інших елементів, які в<br />
системі художнього тексту можуть ставати носіями образної інформації.<br />
Семантичний аналіз мовних одиниць, залучених у наведеному фрагменті,<br />
дозволяє говорити про наявність потенційних словесних образів, які, з одного<br />
боку, набувають стилістичного значення в контексті художнього твору<br />
внаслідок порушення звичної сполучуваності слів, у результаті дії принципу<br />
повторюваності певних елементів різних мовних рівнів, наприклад, повтору<br />
ключових слів [5, 51]. З іншого боку, ми вважаємо, що здатність таких слів і<br />
словосполучень ставати носіями образної інформації потенційно закладена<br />
в їхній семантиці та зумовлюється поєднанням емоційної, експресивної, оцінювальної<br />
та стилістичної конотацій [2, 162]. Проведений аналіз свідчить,<br />
що у переважній кількості прикладів елементами, які отримують додаткове<br />
значення, стають слова, семантика яких пов’язана з силовою динамікою.<br />
Ідея силової динаміки знайшла своє відображення у концепції “рушійної<br />
сили” (force dynamics) Л. Талмі [14], який запропонував новий підхід до<br />
вивчення значення мовних одиниць шляхом звернення до відношень між<br />
об’єктами. Спектр таких відношень включає в себе внутрішньо властиву<br />
одному об’єкту тенденцію до силового впливу; опір, який чинить інший<br />
об’єкт цій силі; намагання першого перебороти цей опір; блокування цього<br />
намагання другим об’єктом [там само, 10]. Прикладами слів, у семантиці<br />
219