Ðип. 26 (2011)
Ðип. 26 (2011)
Ðип. 26 (2011)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Петренко Д.О. АКТУАЛЬНІ ПРОБЛЕМИ СОЦІОФОНЕТИЧНОГО ДОСЛІДЖЕННЯ МОВЛЕННЯ<br />
Тестування мало на меті визначити, з якого регіону Німеччини, судячи<br />
з вимови, походить мовець? Кожен учасник отримував картку із спрощеним<br />
позначенням шести регіонів Німеччини: північно-західний, центральнозахідний,<br />
центрально-східний, південно-західний, південно-східний.<br />
У даному випадку найважливішим було встановити, чи вважає слухач<br />
дану вимовну форму надрегіональною чи ні. Для відповіді в нього було дві<br />
можливості: 1) “надрегіональна вимова”; 2) “я її не розпізнаю”.<br />
Опитування передбачало виявити обумовлену ситуацією спілкування<br />
диференціацію норм очікувань носіїв німецької мови. Згідно гіпотези<br />
дослідників, суворість суджень слухачів повинна бути найбільшою стосовно<br />
до дикторів інформаційних програм (новин). Вимова інших мовців допускала<br />
більшої поблажливості, яка виражалася у визнанні більш чи менш виражених<br />
регіональних вимовних форм. В тому випадку, якщо стандартна вимова<br />
відповідає системі норм очікувань слухачів, то слід припустити, що вона<br />
не залежить від їх мовного походження. Якщо ж нарівні із стандартом<br />
слухачі визнають і деякі регіональні варіанти (наприклад, глухий [ s ]<br />
перед голосним, або грасований [ R ] замість щілинного Reibe - [ R ], або<br />
подовження коротких голосних), то це повинно проявитися при оцінці<br />
окремих мовленнєвих зразків у взаємозв‘язку між відповідями на запитання.<br />
Крім того, групування слухачів за їх мовним походженням (наприклад, за<br />
приналежністю до північного чи південного регіону) буде, вірогідно, мати<br />
безпосереднє відношення до позитивної оцінки зразків мовлення з певними<br />
регіональними вимовними особливостями.<br />
Інша частина анкети допомагає визначити соціологічну оцінку аудиторії<br />
слухачів та уточнити їх суб‘єктивну думку про значення вимови у процесі<br />
спілкування. Потрібно було отримати відповіді на такі запитання:<br />
Регіон та тривалість проживання там інформанта?<br />
Вік (усі інформанти розподілялися на 4 групи: 14-17 років; 18-25<br />
років; <strong>26</strong>-35 років; 36-75 років);<br />
Стать;<br />
Професія (розглядалося 6 груп: школярі; студенти; учні середніх<br />
спеціальних училищ; кваліфіковані робітники; випускники вузів; вчителі).<br />
Яка регіональна вимова (розмовний різновид чи діалект) подобається<br />
Вам більш за все?<br />
Яку регіональну вимову Ви поставили би на 2-е місце?<br />
Яка регіональна вимова для Вас є особливо неприємною?<br />
Якої думки Ви дотримуєтеся стосовно таких питань:<br />
‣ Чи залежить професійна компетенція людини та ефективність її діяльності<br />
від вимови? (Отримані відповіді: “так”-74%; “ні”-10%; “частково”-<br />
16%)<br />
‣ Чи повинні представники професій, пов‘язаних з інтенсивним говорінням<br />
(вчителі, політики, юристи, теологи), використовувати вимову, вільну<br />
185