Ðип. 26 (2011)
Ðип. 26 (2011)
Ðип. 26 (2011)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Записки з романо-германської філології. – ВИП. <strong>26</strong>. – <strong>2011</strong> р.<br />
словника вимови. Така класифікація може містити й спеціальні комп‘ютерні<br />
програми, що пропонують поруч із письмовими текстами акустичні дані,<br />
малюнки та відеофрагменти. Крім того, за допомогою мультимедійних<br />
комп‘ютерних систем фоностилістичні варіанти й регіональні вимовні<br />
особливості можуть бути представлені більш точно й у формі, що легко<br />
сприймається (у порівнянні з описом артикуляції виключно за допомогою<br />
транскрипційних знаків).<br />
Однією з задач німецьких науковців стало з‘ясування також того,<br />
яка вимова з точки зору слухача оцінюється як зразкова, тобто така, що має<br />
більш високий статус. Інформанти повинні були дати відповіді на такі запитання:<br />
1. Які вимовні форми оцінюються ними позитивно?<br />
2. Чи існує зв‘язок вимови з типом ситуації спілкування?<br />
3. В якій мірі соціальний статус мовця виявляється при оцінці вимовних<br />
форм?<br />
4. Чи впливає регіональне походження на оцінку вимови? [19, 60-61].<br />
Е. Шток та У. Голлмах підкреслюють, що подібні проблеми, зокрема,<br />
взаємодія різних територіальних діалектів, розмовної і стандартної вимови,<br />
піддаються ефективному вивченню тільки за допомогою соціофонетичних<br />
методів [22, 35]. Авторами було розроблено серію тестів, що проводилися за<br />
участю представників різних соціальних груп в різних регіонах Німеччини.<br />
Один з них мав на меті проаналізувати зразки мовлення 43 носіїв німецької<br />
мови (уривки з радіо- і телепередач) тривалістю до 1 хвилини, розташованих<br />
у випадковій послідовності.<br />
Як показали результати дослідження, одна третина опитаних вживала<br />
прийнятий на цей час вимовний стандарт, мовлення другої третини<br />
інформантів носило легке, а інших мовців – яскраво виражене регіональне<br />
забарвлення. Записані висловлення співвідносилися також із певними типами<br />
тексту – читання новин, проведення інформаційно-розважальної програми<br />
(інтерв‘ю, talk-show). Пропонувалося також заповнити анкету, яка<br />
складалася з двох частин. Перша частина анкети була спрямована на вияв<br />
реакції слухачів на записи мовлення за допомогою таких запитань:<br />
– Чи відповідає дана вимова характеру ситуації спілкування? (Кожному<br />
мовленнєвому уривку передувало уточнення ситуації, наприклад: “Уривок<br />
з інтерв‘ю”).<br />
– Чи може така вимова бути використана в навчальних закладах тієї<br />
місцевості, де Ви проживаєте?<br />
– Чи реально використовувати цю вимову в засобах масової інформації,<br />
наприклад, дикторами на радіо або телебаченні?<br />
– Чи можуть депутати бундестагу, державні службовці та чиновники<br />
використовувати подібну вимову?<br />
184