Читайте також частину книжки (PDF). - Свобода
Читайте також частину книжки (PDF). - Свобода
Читайте також частину книжки (PDF). - Свобода
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ЯК ФОРМУВАВСЯ СВІТОГЛЯД УКРАЇНСЬКОГО ЕМІГРАНТА В АМЕРИЦІ 25<br />
Навіть дуже культурні й людяні американці типу таких як<br />
Виліем Ален Гвайт (William Allen White) обстоювали вищість<br />
анґльо-саксонської раси і визнавали, що тільки вона одна вміє собою<br />
правити, що вона одна має правити світом та що вона одна<br />
є вибраним народом, що таке є її призначення і що так має бути. 1,1<br />
Згідно з тим, нащадки тих, що перші висіли в Плимут на<br />
американський беріг, вважали себе законними господарями краю.<br />
Вони обстоювали, що їхня мова має бути мовою краю, а їхні<br />
ідеали і їхні моральні засади мають бути приняті тими, що схочуть<br />
на тій землі осісти.<br />
На таких пришельців як український іміґрант гляділи ті, що<br />
походили з анґльо-саксонської раси, як на тих, що їм треба дати<br />
тут можність жити. Це повинно бути, на їх думку, для тих іміґрантів<br />
вповні вистарчальним, бож вони того не мали в своїм<br />
ріднім краю.<br />
Треба признати, що перше покоління таких іміґрантів, як<br />
наші українські, це все спершу приймало мовчки, бо і так тих<br />
справ не розуміло. Подібно, як не розуміло, що це за край і які<br />
тут родинні звязки, коли тут за один тільки рік (1888) статистика<br />
виказує аж 29,000 розводів, або що тут не допускають до Юнії<br />
(1890 р.) цілого стейту Юта — бо в нім толєроване многоженство.<br />
КРАЙ КОНТРАСТІВ.<br />
Та правда така, що як тепер, так і тоді, годі було пізнати<br />
Америку з <strong>книжки</strong> чи з оповідань. її треба, як це визнає Кайзерлінґ,<br />
завжди наново „відкривати", і то кожному зокрема. А як це<br />
тяжко мусіло приходити нашому іміґрантові, людині здебільша<br />
сентиментальній, можна уявити собі з того, коли зважимо, що<br />
Кайзерлінґ характеризує Америку як країну без душі. Каже, що<br />
ті люди, що прийшли сюди з Европи, залишили душу в Европі,<br />
а до Америки привезли тільки тіло й тому тільки фізично опановували<br />
Америку, а не дбали про її „душу". Поминаючи того роду<br />
фільософічні міркування, які для нашого іміґранта були недоступні,<br />
він усежтаки був приневолений стикатися тут з деякими<br />
проявами, що мусіли його дивувати. Бо ось у тім багатім краю було<br />
ще в 1900 р. понад б міліонів неграмотних, як виказував перепис,<br />
хоч з державних і приватних джерел видавано величезні суми на<br />
школи і наукові установи. Він теж відчував, як з нього витискають<br />
у фабриці чи детам останній піт при роботі за нужденну заплату,<br />
а з другого боку чув, що власники тих же фабрик сиплять грубими<br />
16<br />
EMPORIA GAZETTE, March 20, 1899:<br />
Only Anglo-Saxons can govern themselves.<br />
...It is the Anglo-Saxon's manifest destiny to go forth as a world<br />
conqueror... This is what fate holds for the chosen people. It is<br />
so written. It is to be.