MEHE KODU ON MAAILM, NAISE MAAILM ON KODU? - Tartu Ãlikool
MEHE KODU ON MAAILM, NAISE MAAILM ON KODU? - Tartu Ãlikool
MEHE KODU ON MAAILM, NAISE MAAILM ON KODU? - Tartu Ãlikool
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KULTUURIASUTUSTES KÄIMINE VISITING OF CULTURAL INSTITUTI<strong>ON</strong>S<br />
KULTUURIASUTUSTES KÄIMINE INIMESTE AKTIIVSUSE<br />
NÄITAJANA<br />
Kutt Kommel<br />
Sissejuhatus<br />
Siinse artikli eesmärk on analüüsida, kas kultuuriasutustes käivate ja mittekäivate inimeste<br />
ajakasutuse tavad erinevad. Eeldades, et kultuuritarbimine ei tähenda lihtsalt meeldivat vaba aja<br />
veetmist, mis vähendab depressiooni, parandab tervist ja tõstab õnnetunnet nii meestel kui ka<br />
naistel (Cuypers, Krokstad jt 2011), vaid ka rikastab inimest uue informatsiooni ja mõtteainega<br />
(mis on osa inimeste teadmistest ja arusaamadest, väärtushinnangutest ja maitse-eelistustest,<br />
aga ka eesmärkide kujunemisest läbi elu), võiks arvata, et see peaks avaldama mõju ka tema<br />
igapäevategemistele. Lähtudes sellest, et kultuuritarbimine tõstab inimese vaimset aktiivsust<br />
(Park 2011), võiks eeldada, et see avaldab mõju ka muudele tegemistele inimese igapäevaelus.<br />
Et seda kontrollida, olgu siinkohal välja pakutud hüpotees, et kultuuri tarbivad inimesed on<br />
üldiselt aktiivsemad kui need, kellel kultuuritarbimise harjumus puudub.<br />
Aktiivsus võib väljenduda mitmesugustes tegevustes, näiteks aktiivses raamatute lugemises või<br />
aktiivses kaastöös vabatahtlikuna mõne organisatsiooni juures. Siinses artiklis on selleks<br />
aktiivsuse näitajaks valitud töö ja tööga seotud tegevustele kulunud päevane keskmine tundide<br />
arv, millel on kaudselt ka majanduslik mõõde. Tehtud töö hulk tähendab töö tegijatele üldjuhul<br />
seda, et nad saavad selle eest tasu, ja tööandjale seda, et peale töötajatele tehtud kulutuste<br />
peaks töö ka ettevõttele kasu tooma või aitama sellel muid eesmärke saavutada. Riigi tasandil<br />
tähendab see ühest küljest kodanikku, kellel on riigis hea elada, ja teisest küljest võiks suurem<br />
töö hulk anda kaudselt panuse näiteks riigi konkurentsivõime suurenemisse. Üksikisiku tasandil<br />
võiks päevas tööle pühendatud keskmise tundide arvu kaudselt ja lihtsustatult siduda ka<br />
näiteks inimese produktiivsusega, s.t mida rohkem tehakse tööd, seda rohkem on tulemust.<br />
Organisatsiooni produktiivsuse mõõtmiseks on sellest kindlasti vähe, sest seda mõõdetakse veel<br />
paljude muude teguritega. Siinne analüüs ei keskendu ainult tööturul aktiivsete inimeste<br />
harjumustele, vaid kõigile vähemalt kümneaastastele Eesti elanikele. Et töötavatel inimestel on<br />
töötundide arv suurem kui ametlikult mittetöötavatel inimestel, siis nende rühmade omavaheline<br />
võrdlemine inimeste aktiivsust silmas pidades ei annaks mingit olulist lisateavet ja oleks võib-olla<br />
ka eksitav. Seepärast keskendubki analüüs kultuuriasutustes käivate ja mittekäivate inimeste<br />
võrdlusele eri sotsiaalsetes rühmades.<br />
Statistikaamet tegi 2010. aastal ajakasutusuuringu, millest on võimalik saada andmeid inimeste<br />
päevase ajakasutuse kohta. Ajakasutuse päevikuuringust on peale muu informatsiooni võimalik<br />
leida andmeid ka selle kohta, kui palju inimesed keskmiselt päevas tööd teevad. Siinses<br />
analüüsis on töötegemisele pühendatud keskmist aega vaadatud kui inimeste aktiivsuse näitajat.<br />
Ajakasutusuuringus osalejad said täita päevikut ühe nädala jooksul, märkides sellesse kõik oma<br />
tegevused kümne minuti kaupa. Peale selle täitsid 7000 ajakasutusuuringus osalejat isikuankeedi,<br />
milles muu hulgas küsiti ka inimeste kultuuritarbimise ja kultuuritegevustes osalemise<br />
harjumuste kohta. Päevikusse said inimesed muude tegevuste kõrval märkida ka selle aja, mis<br />
nad kulutasid tööle ja tööga seotud tegevustele. Seda näitajat ei tohi segi ajada tööjõu-uuringus<br />
küsitava tööajaga, mida tahetakse teada üksnes neilt, kes on küsitlusele eelnenud nädalal<br />
töötanud vähemalt tunni, ja mida märgitakse ankeeti samuti tundides. Olgugi et tööaeg on<br />
kahtlemata suurem töötavatel inimestel, puudutab see vähemal määral ka teisi inimrühmi, kes on<br />
kas ametlikult töötud või mitteaktiivsed. Kuigi töötavate ja mittetöötvate inimeste aktiivsust ei ole<br />
mõttekas töötundide arvu mõõtes võrrelda, võib seda teha sellest hoolimata mõnede teiste<br />
omavahel võrreldavate sotsiaalsete rühmade puhul, eeldades, et selle aja, mis inimesed<br />
päevikusse töötegemise ja sellega seotud tegevuste alla märkisid, nad seda ka tegelikult tegid.<br />
Töö iseloom ja intensiivsus võivad inimesiti olla väga erinevad (mis jällegi teeb täpse aktiivsuse<br />
võrdlemise statistiliselt raskeks), ent aeg, mis nad töötegemisele kulutavad, on sealjuures<br />
neutraalne ja kõikehõlmav mõõde, mis näitab inimese keskendumist üht liiki tegevusele teatava<br />
<strong>MEHE</strong> <strong>KODU</strong> <strong>ON</strong> <strong>MAAILM</strong>, <strong>NAISE</strong> <strong>MAAILM</strong> <strong>ON</strong> <strong>KODU</strong>? MAN’S HOME IS THE WORLD, WOMAN’S WORLD IS HER HOME? 83