Severs skada – paradigmskifte gällande diagnostik och behandling?
Severs skada – paradigmskifte gällande diagnostik och behandling?
Severs skada – paradigmskifte gällande diagnostik och behandling?
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Metod <strong>och</strong> resultat delarbete III<br />
Syftet med delarbete III var att analysera vilket inlägg, hälkil eller hälkopp,<br />
som gav mest smärtlindring hos ungdomar med hälsmärta, <strong>Severs</strong> <strong>skada</strong><br />
(bilaga 5) 13 .<br />
Fyrtiofyra ungdomar med typiska hälsmärtor randomiserades till två<br />
olika <strong>behandling</strong>sgrupper. Ungdomarna följdes under totalt 26 veckor.<br />
Efter en två veckor lång basal bedömningsperiod utan <strong>behandling</strong> (B1)<br />
randomiserades de antingen att få hälkopp (n=20) eller hälkil (n=24) att<br />
använda i fyra veckor i sina sportskor (vecka 3-6). Därefter följde en två<br />
veckor lång basperiod utan <strong>behandling</strong> (B2), varefter de fick använda den<br />
andra typen av inlägget under fyra veckor (vecka 9-12) i en cross-over design.<br />
Slutligen fick de efter en tredje basperiod (B3) utan <strong>behandling</strong>, fritt<br />
välja det inlägg de tyckte var bäst eller välja att vara utan inlägg. Denna<br />
tredje, valfria <strong>behandling</strong>speriod var 12 veckor lång (figur 4). Efter ett år<br />
fick deltagarna svara på frågor om grad av smärtlindring under studiens<br />
26 veckor, typ av inlägg de använt <strong>och</strong> smärtlindringsgrad under året. Tre<br />
pojkar svarade inte (n=41).<br />
Figur 4: Design av jämförande studie mellan hälkopp <strong>och</strong> hälkil, delarbete III.<br />
En ordinal mixad regression, där den initiala smärtan modellerades med<br />
tid <strong>och</strong> <strong>behandling</strong> som förklarande variabler, utfördes. Effekten av varje<br />
förklarande variabel var en oddskvot (OR), som representerade den multiplicerade<br />
effekten av förändring i varje variabel. Självrapporterad smärta<br />
(Borgs CR-10, 0-10) kategoriserades till fem nivåer (0-2, 3-4, 5-6, 7-8<br />
<strong>och</strong> 9-10) <strong>och</strong> smärtnivån vid varje mättillfälle modellerades genom att<br />
använda initial smärta <strong>och</strong> <strong>behandling</strong> som fixed effekt, antal dagar sedan<br />
baslinje 1-3 som en fixed <strong>och</strong> random effekt <strong>och</strong> patient som en random<br />
intercept. Låga oddskvoter tranformerades till mindre smärta <strong>och</strong> höga<br />
oddskvoter till mer smärta.<br />
23