Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Sie wollen auch ein ePaper? Erhöhen Sie die Reichweite Ihrer Titel.
YUMPU macht aus Druck-PDFs automatisch weboptimierte ePaper, die Google liebt.
Zidurile incluse în subvarianta IV.2.b constau <strong>din</strong> două paramente de piatră şi emplecton<br />
<strong>din</strong> piatră şi pământ 68 . Pentru moment, în spaţiul est-carpatic, în secolele IV-III a. Chr. este<br />
cunoscută o singură fortifi caţie apărată cu o astfel de construcţie defensivă – Butuceni.<br />
La Butuceni zidul <strong>din</strong> piatră a fost utilizat în acelaşi timp (faza a II-a de fortifi care) cu zidul<br />
<strong>din</strong> lemn, piatră şi pământ, amintit mai sus, cu care constituia un sistem defensiv integru.<br />
Vestigiile zidului au fost descoperite la o distanţă de 13 m la est de poarta de intrare şi se<br />
prezintă sub forma unei temelii, clădită <strong>din</strong> piatră de calcar. Zidul întretăia promontoriul de la<br />
nord – nord-est la sud – sud-vest, în sectorul cel mai îngust al promontoriului, unde lăţimea<br />
lui nu depăşea 24-26 m. De la zid s-a păstrat, doar partea lui inferioară până la înălţimea 0,7-<br />
1,1 m, pe o lungime de 18 m (fi g. 15). Desigur că în perioada funcţionării, lungimea zidului ar<br />
fi fost mai mare, atingând circa 21-22 m. Construcţia defensivă prezintă doi pereţi de piatră,<br />
amplasaţi paralel unul faţă de altul. Primele două rânduri ale fundamentului zidului au fost<br />
ridicate <strong>din</strong> blocuri de piatră, de formă dreptunghiulară, prost cioplite, aranjate cu grijă şi lipite<br />
cu mortar <strong>din</strong> lut amestecat cu nisip. Dimensiunile acestor blocuri variază între 0,3×0,5×0,8<br />
m şi 0,4×0,5×1,5 m. Rândurile de sus sunt zidite <strong>din</strong> pietre mai mici şi cărămidă. Cărămida<br />
era confecţionată <strong>din</strong> lut amestecat cu iarbă şi paie şi avea o ardere incompletă şi neuniformă.<br />
S-a păstrat doar un exemplar întreg, care avea o formă rectangulară cu dimensiunile<br />
de 0,12×0,30×0,37 m. Spaţiul <strong>din</strong>tre pereţi a fost umplut cu bucăţi mici de piatră, prundiş şi<br />
pământ bine tasat. Lăţimea zidului era de 1,6 m. Capătul de sud al zidului prezintă un perete<br />
<strong>din</strong> piatră clădit în aceiaşi manieră, cu lungimea de 7,25 m, fi ind axat perpendicular pe zid,<br />
formând un bastion care fl anca cetatea atât <strong>din</strong> partea de sud, cât şi <strong>din</strong> est. Ţinând cont de<br />
ruinarea versantului stâncos de nord – nord-est al promontoriului, este greu de a determina<br />
caracterul constructiv pe această latură a zidului 69 .<br />
Acest zid avea menirea să apere cetatea de o lovitură frontală. Accesul era posibil numai<br />
ocolind capătul de sud al zidului. Astfel, cel care intra în cetate era expus loviturilor ostaşilor<br />
plasaţi pe zid 70 .<br />
În secolele IV-III a. Chr., ziduri <strong>din</strong> piatră cu două paramente se întâlnesc şi în alte arii<br />
populate de traco-geţi. De exemplu, în zona istro-pontică o astfel de cetate a fost cercetată<br />
la Satu Nou „Valea lui Voicu” 71 , iar în spaţiul <strong>din</strong>tre Carpaţi şi Dunăre – la Căscioarele „D’aia<br />
parte” 72 .<br />
În spaţiul de la sud de Dunăre (Bulgaria de Nord-Est), numărul aşezărilor <strong>din</strong> secolele<br />
IV-III a. Chr., fortifi cate cu zid <strong>din</strong> piatră, este mai considerabil. Aici au fost descoperite astfel<br />
de cetăţi la Nisovo 73 , Sborjanovo 74 etc. De regulă, zidurile sunt construite <strong>din</strong> piatră legată cu<br />
lut şi mai păstrează în prezent înălţimea de 1,0-1,5 m. Partea exterioară a zidurilor era clădită<br />
<strong>din</strong> blocuri prost cioplite, iar cea interioară şi emplectonul – <strong>din</strong> pietre mai mici legate cu lut.<br />
Zidurile <strong>din</strong> piatră cu mortar <strong>din</strong> lut vor căpăta o largă răspândire la nord de Dunăre în<br />
epoca Latène II şi III. Asemenea fortifi caţii au fost cercetate la Cetăţeni 75 , Covasna-Cetatea<br />
Zânelor 76 , Bâtca Doamnei 77 - faza II, Moineşti 78 etc. Zidurile acestor cetăţi au dimensiuni varia-<br />
68<br />
Tipul III după RUSTOIU 1993, 180, 182, fi g. 2/3.<br />
69<br />
NICULIŢĂ, TEODOR, ZANOCI 2002, 36, fi g. 53, foto 2.<br />
70<br />
Având în vedere faptul că inamicul purta scutul în mâna stângă, partea dreaptă, <strong>din</strong>spre zid, rămânea neprotejată.<br />
71<br />
CONOVICI, EREMIA 1999, 198.<br />
72<br />
ŞERBĂNESCU 1996, 25.<br />
73<br />
DREMSIZOVA-NELCHINOVA 1972, 335-340.<br />
74<br />
ČIČIKOVA 1994, 34.<br />
75<br />
RUSTOIU 1993, 182.<br />
76<br />
CRIŞAN, SÎRBU, POPESCU 2003, 51-72.<br />
77<br />
GOSTAR 1969, 10-14.<br />
78<br />
CĂPITANU, URSACHI 1986-1987, 53-69.<br />
– 37 –