Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Erfolgreiche ePaper selbst erstellen
Machen Sie aus Ihren PDF Publikationen ein blätterbares Flipbook mit unserer einzigartigen Google optimierten e-Paper Software.
TIPOLOGIA CONSTRUCŢIILOR DEFENSIVE<br />
DIN SPAŢIUL EST-CARPATIC (sec. VII/VI-III a. Chr.)<br />
Aurel ZANOCI<br />
Spaţiul geografic. Teritoriul vizat este delimitat în vest de Carpaţii Răsăriteni, în est de<br />
bazinul râului Nistru, în nord de cursul superior al râului Prut, iar în sud de litoralul de nord-vest<br />
al Mării Negre.<br />
Spaţiul cronologic. Limita inferioară (sec. VII/VI a. Chr.) este determinată de data apariţiei<br />
în spaţiul menţionat a primelor fortifi caţii specifi ce lumii traco-getice, iar cea inferioară<br />
(sf. sec. III a. Chr.) – de abandonarea sau distrugerea acestora, cauzată de mai mulţi factori,<br />
printre care şi invazia triburilor germanice ale bastarnilor.<br />
Gradul de cercetare. Fortifi caţiile traco-getice <strong>din</strong> spaţiul est-carpatic s-au afl at în vizorul<br />
specialiştilor începând cu momentul descoperii lor în anii ´40 ai secolului trecut şi continuă<br />
să-i intereseze până în prezent. Pe lângă multiplele articole şi monografi i, rezervate publicării<br />
vestigiilor sistemului defensiv al unor situri concrete, pe parcursul acestor ani au apărut şi o<br />
serie de studii de sinteză în care şi-a găsit refl ectare şi subiectul fortifi caţiilor traco-getice 1 .<br />
Autorii s-au referit la mai multe aspecte ce ţin de cetăţile <strong>din</strong> spaţiul est-carpatic, printre care:<br />
topografi a, dimensiunile, structura elementelor defensive etc., fi ind elaborate şi un şir de serii<br />
tipologice.<br />
Cercetările <strong>din</strong> ultimele două decenii, efectuate în bazinul Răutului Inferior (Butuceni,<br />
Măşcăuţi „Dealul cel Mare”, Măşcăuţi „Poiana Ciucului”, Potârca) 2 şi al Nistrului Mijlociu (Cosăuţi,<br />
Saharna Mare, Saharna Mică, Saharna „La Şanţ”, Saharna „Revichin”) 3 , soldate cu<br />
publicaţii de amploare, precum şi editarea integrală a materialelor <strong>din</strong> săpăturile mai vechi<br />
(Cotu-Copălău, Stânceşti) 4 permit o reevaluare a sistemului defensiv <strong>din</strong> teritoriile de la Răsărit<br />
de Carpaţi.<br />
Actualmente, în spaţiul est-carpatic sunt cunoscute peste 100 cetăţi 5 , <strong>din</strong> care la doar 24<br />
a fost cercetat, prin săpături arheologice, sistemul defensiv (fi g. 1, tabel 1). Deşi, în cazul unor<br />
situri, cercetările au un caracter limitat, pot fi făcute totuşi unele închipuiri despre felul edifi cării<br />
acestor construcţii defensive.<br />
S-a observat că cele mai multe fortifi caţii au fost amenajate pe anumite locuri apărate<br />
natural, greu accesibile, care au oferit condiţii prielnice prin existenţa înălţimilor dominante,<br />
străbătute de văi înguste şi adânci. Însă, pentru ca o aşezare de acest fel să devină inexpugnabilă,<br />
nu sunt sufi ciente numai obstacolele naturale, fi ind necesare şi o serie de amenajări<br />
artifi ciale, care, de fapt, joacă rolul primordial în edifi carea unei cetăţi. În sistemul constructiv<br />
utilizat se remarcă o îmbinare reuşită a particularităţilor oferite de teren cu amenajările artifi -<br />
ciale. Ele urmează, de regulă, confi guraţia terenului, iar materialele <strong>din</strong> care au fost realizate<br />
sunt determinate de posibilităţile oferite de condiţiile geografi ce respective.<br />
Tipologia construcţiilor defensive. În majoritatea cazurilor fortifi caţiile sunt delimitate<br />
de şanţuri, în spatele cărora sunt edifi cate impunătoare construcţii defensive.<br />
1<br />
FLORESCU 1966, 885-888; FLORESCU 1971, 103-118; ZLATKOVSKAJA, POLEVOJ 1969, 35-53; NICULI-<br />
ŢĂ 1977, 26-43; NICULIŢĂ 1987, 85-110; TEODOR 1989, 115-126; TEODOR 1992, 48-61; TEODOR 1999,<br />
15-22; ZANOCI 1998; ARNĂUT 2003, 13-31; HAHEU 2008.<br />
2<br />
NICULIŢĂ, TEODOR, ZANOCI 2002; ZANOCI 2004, 45-81; MUSTEAŢĂ 2004, 88-90; NICULIŢĂ, MATVE-<br />
EV, POTÂNGĂ 1999, 279-343.<br />
3<br />
MUNTEANU 2004, 82-103; MUNTEANU 2004a, 81-96; MUNTEANU 2007, 295-310; NICULIŢĂ, ZANOCI,<br />
ARNĂUT 2008; LEVINSCHI, COVALENCO, ABÂZOV 2002, 41-48.<br />
4<br />
ŞOVAN, IGNAT 2005; FLORESCU, FLORESCU 2005.<br />
5<br />
ZANOCI 1998, 117-161; TEODOR 1999, 133-184; ARNĂUT 2003, 183-282; HAHEU 2008, 66-82.<br />
– 28 –