Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Erfolgreiche ePaper selbst erstellen
Machen Sie aus Ihren PDF Publikationen ein blätterbares Flipbook mit unserer einzigartigen Google optimierten e-Paper Software.
unei staţii totale câte un sistem local de coordonate, care a fost racordat apoi la sistemul de<br />
proiecţie WGS 84.<br />
Rezultate<br />
Horodca, r-l Ialoveni. Situl este cunoscut sub numele de Cetate şi este dispus la circa<br />
3,0 km spre vest de satul Horodca, raionul Ialoveni. Ea este situată pe un promontoriu cu<br />
malurile abrupte <strong>din</strong> trei părţi. Parţial, teritoriul atribuit aşezării eneolitice este acoperit de o<br />
plantaţie de viţă-de-vie, ceea ce împiedică cercetarea integrală prin metoda rezistivităţii magnetice<br />
a solului.<br />
Aşezarea este cunoscută de pe urma prospecţiunilor efectuate de Ştefan Ciobanu în<br />
anul 1924 3 . Săpături cu caracter sistematic au fost efectuate de Octavian Munteanu şi Galina<br />
Bodareu în anii 2007-2009 4 .<br />
În cadrul sitului au fost investigate două casete cu dimensiunile a câte 50x50 m, la suprafaţa<br />
cărora se observau pe alocuri mici aglomeraţii de material ceramic 5 . În urma investigaţiilor<br />
în partea de nord a suprafeţei măsurate a fost posibilă identifi carea câtorva anomalii magnetice<br />
(min. 6), care, după formă şi dimensiuni, pot fi identifi cate cu resturi de locuinţe <strong>din</strong> cadrul<br />
aşezării. De asemenea este de presupus şi existenţa unui şanţ, care străbate situl de la vest<br />
spre est. Concluzii mai avansate privind structura internă a sitului pe baza suprafeţei limitate<br />
de cercetare la moment nu sunt posibile (Planşa 1).<br />
Costeşti, r-l Ialoveni. Situl medieval de la Costeşti este cunoscut în literatura de specialitate<br />
ca unul <strong>din</strong> cele două oraşe tătărăşti <strong>din</strong> spaţiul pruto-nistrean 6 . Lucrările de prospecţiune<br />
a oraşului medieval au fost planifi cate în data de 20 octombrie 2009, dar <strong>din</strong> cauza precipitaţiilor<br />
abundente căzute în ziua precedentă asamblarea magnetometrului nu a fost posibilă 7 .<br />
Cu toate acestea, a fost efectuată o vizită a sitului în vederea alcătuirii unor prognoze privind<br />
posibilitatea efectuării de măsurări geomagnetice pe viitor, în urma căreia s-au constat următoarele<br />
aspecte:<br />
• numărul mare al parcelelor de pe teritoriul sitului,<br />
• existenţa unor plantaţii mai noi de viţă de vie pe suprafaţa sitului,<br />
• prezenţa unor urme de intervenţii (probabil neautorizate) în sol pe teritoriul sitului. Este<br />
vorba despre doua “casete” săpate fi ecare până la adâncimea de 60-70 cm şi o dimensiune<br />
de circa 4 x 4 m (Planşa 2).<br />
Drept concluzie, considerăm că pe viitor prospectarea geomagnetică a sitului este posibilă.<br />
În acelaşi timp, semnalăm faptul că suprafaţa oraşului medieval de la Costeşti a devenit<br />
un câmp de acţiune al braconajului arheologic şi cerem Ministerului Culturii să intervină pe<br />
lângă organele de drept ale Republicii <strong>Moldova</strong> în vederea asigurării protecţiei acestui sit arheologic.<br />
Totodată, acest sit trebuie înscris în lista siturilor arheologice <strong>din</strong> Republica <strong>Moldova</strong><br />
declarate de interes naţional.<br />
Petreni, raionul Drochia. Situl este cunoscut sub numele de “Sofi a I” / ”La Şulim” / “Via<br />
Boierească” şi se găseşte la circa 6 km spre sud-vest de satul Petreni, raionul Drochia. Aşezarea<br />
este cunoscută de la începutul secolului XX, când E. Stern a investigat prin săpături arhe-<br />
3<br />
PASSEK 1969; ZLATKOVSKAJA, POLEVOJ 1969; LJAPUŠKIN et al. 1974; HÂNCU 1993.<br />
4<br />
MUNTEANU, IARMULSCHI 2007; MUNTEANU et al. 2009; MUNTEANU et al. 2010; MUNTEANU, PERJU<br />
2010; BODAREU 2010.<br />
5<br />
Măsurările de rezistivitate magnetică au fost efectuate în zilele de 12 şi 14 octombrie. La lucrări au participat<br />
Octavian Munteanu, Vasile Iarmulschi, Sergiu Musteaţă, Knut Rassmann, Klaus Baltes, Friedrich Lüth şi Alexandru<br />
Popa.<br />
6<br />
POLEVOJ 1969; TELINOV 2000; RJABOJ 1998; ABYZOVA, TRAVKIN 2000.<br />
7<br />
La sondaje au participat şi trei masteranzi de la Universitatea Pedagogică de Stat “Ion Creangă” - Livia Ermurache,<br />
Corina Rezneac şi Ecaterina Creţu.<br />
– 146 –