Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Erfolgreiche ePaper selbst erstellen
Machen Sie aus Ihren PDF Publikationen ein blätterbares Flipbook mit unserer einzigartigen Google optimierten e-Paper Software.
Despre distrugerile provocate de căutătorii de comori, în unicele oraşe medievale ale<br />
Hoardei de Aur descoperite în Europa de Sud-Est, cele de la Orheiul Vechi şi Costeşti/Ialoveni,<br />
deja circulă legende, fără ca cineva să întreprindă cele mai elementare măsuri de contracarare<br />
a fenomenului.<br />
Drept rezultat, iată ce scria una <strong>din</strong> revistele de specialitate de la Bucureşti: după anul<br />
1990 ofi ciile de patrimoniu <strong>din</strong> România au fost solicitate intens de diverşi cetăţeni care deţineau<br />
icoane şi argintărie provenite <strong>din</strong> Basarabia, pentru a fi evaluate în vederea vânzării lor<br />
în alte ţări 27 .<br />
Chiar şi astăzi când abordăm particularităţile acestui fenomen, „căutătorii de comori”<br />
continuă nestingherit „opera” de distrugere a patrimoniului cultural naţional, fără a fi traşi la<br />
răspundere de organele abilitate cu aceste prerogative. De multe ori aceştia acţionează sub<br />
„patronatul” unor înalţi funcţionari, chiar şi de la Ministerul de Interne. Un caz ieşit <strong>din</strong> comun<br />
s-a întâmplat în anul 1998, când şeful pazei unui înalt demnitar de stat (sic!) a „coordonat” distrugerea<br />
a ceea ce a crezut că este un tumul de lângă s. Cuşmirca, r-nul Şoldăneşti, cu ajutorul<br />
tehnicii (a unui buldozer), în scopul de a se căpătui. Au fost distruse straturile culturale a unei<br />
importante necropole <strong>din</strong> perioada Cucuteni-Tripolie. Intervenţia cercetătorilor, apelul la justiţie<br />
nu s-au soldat cu vreun rezultat. Cazul a fost muşamalizat, „comanditarul” a fost „pedepsit”<br />
fi ind numit ambasador. Recent despre asemenea cazuri în care sunt implicaţi oamenii legii, a<br />
semnalat mass-media, atenţionată de specialişti 28 . Un făptaş a fost surprins şi fotografi at când<br />
„verifi ca” suprafaţa unui sit cu ajutorul detectorului de metale. Acesta era supravegheat de la<br />
distanţă de un poliţist... Pornind de la aceasta, cum poate să ne mai uimească faptul că în anul<br />
2006, în Aeroportul <strong>din</strong> Amsterdam, în poşta diplomatică moldovenească au fost descoperite<br />
26 piese arheologice unicat, în valoare de peste 300 mii euro. Este cazul fericit când aceste<br />
valori au fost interceptate şi returnate graţie ajutorului Interpolului.<br />
Astăzi pe rol se afl ă un alt caz. Organele de drept <strong>din</strong> Germania au depistat şi au reţinut<br />
mai multe piese arheologice de mare valoare, provenite <strong>din</strong> Europa de Est, inclusiv <strong>din</strong> RM.<br />
Printre piesele provenite de la noi sunt menţionate vase cu fi rnis negru <strong>din</strong> perioada elenistică,<br />
piese de argint, un coif rarisim etc. Există posibilitatea ca aceste piese <strong>din</strong> săpături ilicite sau<br />
deturnate <strong>din</strong> săpături ofi ciale să fi e returnate patrimoniului cultural naţional.<br />
Exemple de acest fel ar fi multiple. Spaţiul acordat pentru acest studiu nu ne permite să<br />
le amintim pe toate. Chiar şi o privire sumară, de ansambu, permite de a înţelege amploarea<br />
acestui fenomen. Intervenţiile „căutătorilor de comori” se pot observa chiar şi <strong>din</strong> analiza fotogramelor.<br />
Examinând fotografi ile aeriene, cercetătorul şi arheologul V. Bicbaev a descoperit<br />
mai multe cazuri de distrugere ale unor situri, fapt ce demonstreaza încă o dată amploarea şi<br />
gravitatea fenomenului. Astfel, necropola medievală de la Văratic (Râşcani) a fost „perforată”<br />
practic la metru pătrat, la fel ca şi situl pluristratigrafi c de pe valea Răutului, de lângă com. Prajila<br />
(Sângerei), iar tumulul de lângă s. Ţâpleşti, com. Alexandreni, a fost distrus în întregime 29 ,<br />
ca să aducem doar câteva exemple.<br />
Credem totuşi că aceste practici pot fi luate sub control, iar „profanatorii de morminte” pot<br />
fi traşi la răspundere. În România, spre exemplu, a fost organizată Asociaţia Căutătorilor de<br />
Comori şi Tezaure <strong>din</strong> România, membrii cărea sunt deţinătorii unor legitimaţii ofi ciale. Totodată<br />
aici a fost creat un serviciu special, aşa-numita poliţie de patrimoniu, abilitată cu drepturi de<br />
a controla şi amenda persoanele sau structurile de stat care încalcă legislaţia privind protejarea<br />
patrimoniului cultural naţional.<br />
Un fenomen extrem de frecvent întâlnit în prezent, cu consecinţe grave şi de durată, îl<br />
prezintă distrugerea patrimoniului cultural şi protejat de stat de către organisme sau organizaţii<br />
27<br />
GRIGORESCU 1994, 75-76.<br />
28<br />
www.timpul.md.articole/2009/11/05/4854 (ultima accesare 17.02.2010).<br />
29<br />
Mulţumim şi pe această cale dl. V. Bicbaev pentru informaţiile puse la dispoziţie.<br />
– 134 –