Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Sie wollen auch ein ePaper? Erhöhen Sie die Reichweite Ihrer Titel.
YUMPU macht aus Druck-PDFs automatisch weboptimierte ePaper, die Google liebt.
ARHEOLOGIA ÎNTRE LEGISLAŢIE ŞI DEONTOLOGIE.<br />
STUDIU DE CAZ<br />
– 128 –<br />
Ion TENTIUC<br />
În ultimul timp arheologii şi nu numai ei frecvent utilizează un tot mai variat câmp terminologic,<br />
printre care cel <strong>din</strong> domeniul protejării/salvgardării monumentelor şi al eticii sau<br />
deontologiei profesionale începe să prevaleze. Această extindere a spaţiului de exprimare<br />
a cercetărilor de la domeniul lor nemijlocit de investigare a monumentelor arheologice şi de<br />
punere în valoare a valenţelor lor istorice spre cel general uman de prevenire a unui dezastru<br />
privind patrimoniul cultural naţional este un fenomen care trebuie doar să bucure, el demonstrând<br />
importante acumulari calitative, atitu<strong>din</strong>i deosebite faţă de acest compartiment al ştiinţei<br />
şi culturii. Protejarea monumentelor de cultură este o sarcină morală şi o obligaţie de onoare<br />
a societăţii, iar atitu<strong>din</strong>ea faţă de ele este măsura gradului de civilizaţie a unui popor 1 .<br />
Rezultatele investigaţiilor arheologice <strong>din</strong> ultimele decenii au demonstrat foarte clar potenţialul<br />
inestimabil al surselor documentare arheologice în reconstituirile proceselor economice,<br />
sociale şi istorice regionale, naţionale şi europene. Analiza comparată, coroborarea<br />
materialelor documentare descoperite în teren cu cele scrise, a permis de a preciza cu mai<br />
multă claritate complexul de informaţii, de multe ori fragmentar, lacunar şi chiar controversat al<br />
surselor pentru a înţelege şi a diseca cu mai multă exactitate paleta culturii materiale a diverselor<br />
comunităţi şi a fi ecărei <strong>din</strong>tre ele în parte, dar şi formidabila interferenţă, interpătrundere,<br />
infl uenţă a acestora în diferite epoci istorice.<br />
Pe de altă parte, tot mai tranşant este abordată problema unui fenomen îngrijorător –<br />
cel al distrugerii, al jefuirii monumentelor arheologice şi criminalitatea legată de patrimoniul<br />
cultural regional, naţional, european şi mondial. Această formă de criminalitate a cunoscut o<br />
proliferare fără precedent, constituind o provocare pentru toţi cei care sunt alarmaţi de numărul<br />
tot mai mare de monumente distruse, de numărul mare de situri arheologice şterse de pe<br />
faţa pământului, de numărul în creştere a pieselor de patrimoniu sustrase ilicit şi „aruncate” pe<br />
piaţa „neagră” a antichităţilor sau chiar exportate ilegal 2 .<br />
În urma investigaţiilor de teren de după cea de-a doua confl agraţie mondială în Republica<br />
<strong>Moldova</strong> (RM, în continuare) au fost publicate zeci de lucrări monografi ce, sute de studii<br />
de sinteză <strong>din</strong> domeniul arheologiei. Au fost evidenţiate noi culturi arheologice sau aspecte<br />
culturale ale acestora, începând cu epoca paleolitică şi până în perioada evului mediu tardiv 3 .<br />
Este de prisos de a aduce noi demonstraţii ale importanţei patrimoniului arheologic naţional,<br />
a valorii vestigiilor şi bunurilor culturale pe care le deţine RM, ca parte componentă a patrimoniului<br />
mondial şi care, în ultimă instanţă, defi neşte originalitatea culturii, istoriei şi tradiţiilor<br />
unei comunităţi, a unui popor.<br />
S-a văzut însă că, în relaţie cu aceste artefacte, cercetarea siturilor arheologice şi includerea<br />
în circuitul ştiinţifi c a materialelor descoperite constituie doar una <strong>din</strong> faţetele ce ţin de<br />
domeniul patrimoniului cultural naţional. Unul <strong>din</strong> aspectele cvasineglijate, faţă de care totdeauna<br />
a existat o anumită reţinere şi chiar reticenţă a autorităţilor publice locale şi centrale,<br />
este problema protecţiei, a salvgardării patrimonuilui fi zic, imobil şi mobil, de impactul natural<br />
şi antropic.<br />
1<br />
OPRIŞ 1986, 13.<br />
2<br />
GRIGORESCU 1994; 75-76; MUSTEAŢĂ 2005, 418-427; POSTICĂ 2008, 361-369; http://www.timpul.<br />
md.articole/2009/11/05/4854 (ultima accesare 17.02.2010).<br />
3<br />
Vezi sinteze ale rezultatelor investigaţiilor arheologice postbelice, <strong>din</strong> preistorie până în epoca antică. In:<br />
Thraco-Dacica, XV, 1-2, 1994, 7-256.