se arată în reconstrucţia schematică realizată de către J. Bujard (Planşa 2) 22 . Fundul vasului, uşor bombat, păstrează urmele de prindere a lui cu partea inferioară a peretelui, identice cu cele de pe pereţii lui (Planşa 4/c,d). Toarta vaselor analizate de noi era confecţionată, de regulă, <strong>din</strong> fi er, în formă de S sau curbată (Planşa 5/7-9). La unele vase toarta era prinsă cu un inel de partea superioară a gâtului vasului, ca exemplu pot fi aduse descoperirile de la Sadovec, Stara Zagora, Muzeul <strong>din</strong> Sofi a. La altele, cum este cazul vasului de la Horgeşti 23 , precum şi al celui de la Uşak, Turcia, s-au păstrat, sub buză, doar urmele şi locul de prindere al unei astfel de torţi de corpul vasului. După toate probabilităţile, toarta vasului de la Horgeşti (Planşa 1, 4/a,b) a fost asemănătoare cu cea a pieselor <strong>din</strong> colecţia Halûk Perk de la Istanbul 24 , de la Sardis 25 şi Pece, Albania 26 : partea ei superioară era fi xată cu două nituri de buza vasului (Planşa 5), iar cea inferioară nu era prinsă de vas, pentru ca să nu se înfi erbânte când vasul era pus pe foc sau când în el se turna lichid fi erbinte. Meşterii <strong>din</strong> ţările bazinului de est al Mediteranei utilizează practic aceleaşi metode de confecţionare a vaselor de aramă până în zilele noastre 27 . Provenienţă/Analogii Vasele de metal erau pe larg răspândite în interiorul Bizanţului, unele <strong>din</strong> ele au ajuns şi în afara hotarelor lui 28 . O grupă omogenă de vase cilindrice de aramă, similare după formă, tehnică de lucru etc., constituie un produs larg răspândit în sec. VI-VII în tot arealul mediteranean 29 , în nordul Africii 30 şi în Asia Mică 31 (Harta 1). Vasul de la Horgeşti, după forma sa, este asemănător cu alte piese <strong>din</strong> mediul bizantin, la fel deseori utilizate pentru tezaurizarea monedelor. Analogă este descoperirea de la mănăstirea Sf. Marthyrius <strong>din</strong> Ma’ale Adummim, Israel, unde vasul conţine monede de la Heraclius (612-618) 32 (Planşa 5/6). Un alt exemplar, cu monede <strong>din</strong> sec. XI, a fost descoperit la Istanbul 33 (Planşa 5/9). Cele mai apropiate <strong>din</strong> punct de vedere geografi c descoperiri de vase de metal similare cu piesa de la Horgeşti sunt <strong>din</strong> Bulgaria: un fragment de vas de la Sadovec 34 şi două vase de la Stara Zagora 35 (Planşa 5/7-8). Exemplarul de la Sadovec, după forma gurii, gâtului şi a umerilor, este foarte asemănător cu cel de la Horgeşti şi se încadrează de rând cu alte descoperiri <strong>din</strong> zona a VIII-a a oraşului vechi (Unterstadt) datând <strong>din</strong> sec. VI. Un alt vas de metal provine <strong>din</strong> cetatea de la Pece, Albania şi datează <strong>din</strong> sec. VI-VII 36 . Cele mai multe descoperiri de vase de metal asemănătoare celui de la Horgeşti vin <strong>din</strong> Anatolia, de la Pergamon, Izmir 37 , 22 BUJARD 2005, 139, fi g. 5. 23 În cazul de la Horgeşti s-au păstrat două orifi cii pe buza vasului de care a fost prinsă toarta. În unul <strong>din</strong>tre orifi cii s-au păstrat urmele unui nit <strong>din</strong> fi er, restul torţii lipseşte. 24 PITARAKIS 2005, 16, Fig. 5. 25 WALDBAUM 1983, Plate 35, 525. 26 PERZHITA 1990, 219, fi g. 14. 27 PITARAKIS 2005, 23, fi g. 21-22. 28 MUNDELL MANGO 1999, 89. 29 PITARAKIS 2005, 12-13, Fig. 1. 30 JACQUEST/BARATTE 2005, 124, Fig. 2; MUNDELL MANGO 1999, 89. 31 BUJARD 2005. 32 MAGEN 1993, 193; PITARAKIS 2005, 17, Fig. 6. 33 MUNDELL MANGO 1999, 94, fi g. 5.7/G. 34 UENZE 1993, 496, F61; Taf. 141/8. 35 RAEV 1978, 2, Obr. 2/10; ILIEVA/CHOLAKOV 2005, 55, no. 7-8, Fig. 7-8. Depozitul de obiecte de metal de la Stara Zagora este încadrat cronologic în contextul invaziilor barbare de la fi nele sec. VI – începutul sec. VII. 36 PERZHITA 1990, 219, fi g. 14, Pl. X/2. 37 PITARAKIS 2005, 12, Fig. 1. – 101 –
Sardis 38 , Beycesultan, Turcia 39 , precum şi de pe coasta de est a Mediteranei de la Dor, Israel 40 (Planşa 5). După forma vasului, cea mai apropiată analogie o găsim la Olympia, Grecia, unde printre vesela bizantină de metal sunt şi trei recipiente cu buza răsfrântă în exterior (Planşa 5/3). Vasele nr. 6 şi 7 au corpul tronconic şi fundul bombat, exact ca în cazul exemplarului de la Horgeşti 41 . Vasul nr. 7 de la Olympia este asemănător şi după parametrii săi: înălţimea – 26 cm, diametrul gurii – 9 cm, grosimea pereţilor – 0,2-0,3 cm, iar a fundului – de 2,0 cm şi greutatea de 2095 g 42 . Un alt vas de aramă cu gâtul alungit şi buzele răsfrânte în exterior este semnalat în colecţiile Muzeului <strong>din</strong> Uşak, Turcia 43 . În tezaurul de la Horgeşti mai erau 13 plăcuţe de aramă, astăzi pierdute, şi acestea trebuie să fi aparţinut unui alt vas. Cu atât mai mult, cu cât la trei <strong>din</strong>tre plăcuţe se întâlnesc crestături de la cuplare şi urme de la batere asemănătoare cu cele de pe vasul întreg, ceea ce ar indica provenienţa respectivă a lor 44 . După toate probabilităţile, de la un alt vas de metal analog provine şi fragmentul descoperit în locuinţa adâncită de la Coroieşti, jud. Vaslui, încadrată pe baza materialului ceramic în sec. V-VI 45 . Lanţurile alcătuite <strong>din</strong> verigi în formă de S, asemănătoare cu exemplarul descoperit la Horgeşti au avut o funcţionalitate largă în Evul Mediu timpuriu. Astfel de lanţuri s-au utilizat pentru a prinde capacul de toarta vaselor, cum ar fi în cazul pieselor care se păstrează în colecţiile mai multor muzee <strong>din</strong> lume: Metropolitan Museum, New York, British Museum, Londra, colecţia Christian Schmidt de la München, Pergamon, Izmir, Istanbul 46 , Damask 47 etc. (Planşa 6). Totodată modele de lanţuri similare pot fi întâlnite la cântarele-balanţă, confecţionate <strong>din</strong> bronz, <strong>din</strong> perioadele romană şi bizantină 48 (Planşa 9). Cea mai apropiată descoperire a unei balanţe, <strong>din</strong> punct de vedere geografi c şi cronologic, este atestată la Dinogetia <strong>din</strong> a doua jumătate a sec. VI 49 . La fel, lanţurile cu verigi în formă de S sunt elemente de susţinere ale inventarului creştin-bisericesc, cum ar fi policandrele, candelele sau opaiţele de bronz, foarte răspândite în epoca bizantină timpurie 50 (Planşele 7-8, 10). O candelă <strong>din</strong> bronz (thymiatrion, 38 WALDBAUM 1983, 94, Pl. 35, no. 528, 530. 39 Deşi vasul de la Beycesultan se aseamănă după tehnica de producere, după forma corpului, gâtului şi buzei răsfrânte în exterior, el este de o calitate mai înaltă şi este decorat în partea superioară şi inferioară a gâtului. Acest vas se încadrează, de rând cu alte piese bizantine, în sec. VI – începutul sec. VII. WRIGHT 2000, 168, Fig. 12a/3. 40 MUNDELL MANGO 1999, 93, Fig. 5.7/F; PITARAKIS 2005, 14, nota 16. 41 VÖLLING 1995, 434, 436, 443, Taf. 93/3-4; 94/1-3. 42 VÖLLING 1995, 436, Taf. 94/2. 43 Informaţia ne-a fost pusă la dispoziţie de către R. Petrovszky de la Muzeul <strong>din</strong> Spier, pentru care îi aducem mulţumiri şi pe această cale. 44 CĂPITANU 1971, 255. 45 TEODOR 1997, 71-72, nr. 202. 46 PITARAKIS 2005, 13, Fig. 2, tip I, fi g. 6-16; 20-21, fi g. 14, 16. 47 AL OMARI 2008, 122-123, Abb. 1, 2. 48 VISY 1994, 437, Tab. 1, Abb. 1-3; STIEGEMANN 2001, 250-251, nr. III.28 (München, Sammlung C.S., Inv. Nr. 1358). 49 Lanţul şi cârligul pe care se atârna marfa de cântărit lipsesc de la balanţa descoperită la Dinogetia-Bisericuţa. În schimb, pe una <strong>din</strong> laturile pârghiei cântarului este executată, în litere punctate, o inscripţie <strong>din</strong> care se evidenţiază numele lui Gerontios, prefectul Constantinopolului <strong>din</strong> anii 559-661. ŞTEFAN 1950, 157-161. 50 BÉNAZETH 1992, Colecţiile Muzeului Louvre, 30, 168 (E 11916/3), 86 (E 11916/5), 87 (E 11909), 95 (E 11704), 96 (E 11705), 126 (E 11865), 139 (E 11652), 164 (AF 1329); BUCKTON 1994, British Museum Collections: 104, nr. 113 (a-b), M&LA 1994, 6-10, 13; M&LA 1986, 7-5,1; 106-107, nr. 116, M&LA 1994, 6-10, 11; WAMSER/ZAHLHAAS 1998, 46-49, nr. 33-39; 88, nr. 89; 93, nr. 92; 95, nr. 93, 95, 96; 169, nr. 222; STIE- GEMANN 2001, 212-218, nr. II.7-9, 11 (München, Sammlung C.S., Inv. Nr. 1643; 343; 879); WAMSER 2004, S. 100, nr. 132-134 (München, Sammlung C.S., Inv. Nr. 913, 1811, 1664); S. 122, nr. 157-158 (München, Sammlung C.S., Inv. Nr. 1, 115); Colecţiile Muzeului Ermitaž: ZALESSKAJA 2006, 123, catalog nr. 214, nr. inv. 10550; 126, catalog nr. 228, nr. inv. 1853.20; 136, catalog nr. 256-258, nr. inv. ω 44, 48, 37; 138-139, catalog – 102 –
- Seite 1 und 2:
Arheologia între ºtiinþã,politi
- Seite 3 und 4:
Seria Istorii şi Documente Necunos
- Seite 5 und 6:
CZU 902/904(082)=135.1=111=112.2 A
- Seite 7 und 8:
PREFAŢĂ În perioada 13-15 octomb
- Seite 9 und 10:
VORWORT Vom 13. bis 15 Oktober 2009
- Seite 11 und 12:
SCHIŢĂ ISTORIOGRAFICĂ CU PRIVIRE
- Seite 13 und 14:
În lucrările acestor doi cercetă
- Seite 15 und 16:
La rândul său, într-un caz, V.I.
- Seite 17 und 18:
al complexului cultural Sabatinovka
- Seite 19 und 20:
SAVA, E., 1999. Istoricul cercetăr
- Seite 21 und 22:
CONSIDERAŢII EXPERIMENTALE PRIVIND
- Seite 23 und 24:
BIBLIOGRAFIE AILINCĂI, S., NICIC,
- Seite 25 und 26:
Planşa 1. Saharna-Ţiglău: (1) -
- Seite 27 und 28:
Planşa 3. Parcul preistoric Saharn
- Seite 29 und 30:
TIPOLOGIA CONSTRUCŢIILOR DEFENSIVE
- Seite 31 und 32:
II. Zid din lemn cu emplecton Acest
- Seite 33 und 34:
atestate la temelia construcţiei.
- Seite 35 und 36:
Cercetările de la situl Horodca Mi
- Seite 37 und 38:
În structura construcţiei defensi
- Seite 39 und 40:
ile (în mod obişnuit 2-3 m în l
- Seite 41 und 42:
16 17 18 19 20 21 22 23 24 Ofatinţ
- Seite 43 und 44:
ISLAMI, S., 1972. Naissance et dév
- Seite 45 und 46:
TEODOR, S., 1999. Regiunile est-car
- Seite 47 und 48:
Typ II. Mauerwerk aus Holz, Stein u
- Seite 49 und 50:
Tip I Tip II.1 1 Tip II.2 2 Tip II.
- Seite 51 und 52: 0 1 2 m 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Leg
- Seite 53 und 54: Adâncimea 121-160 cm 8 7 6 5 4 3 2
- Seite 55 und 56: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Le
- Seite 57 und 58: 0 1 m 1 2 3 4 5 6 Legenda: 1. veget
- Seite 59 und 60: EINIGE BEMERKUNGEN ZU DEN PROVINZIA
- Seite 61 und 62: deren hoher und enger Hals in einer
- Seite 63 und 64: Stück viele Ähnlichkeiten mit der
- Seite 65 und 66: der Ikonographie der Antike (besond
- Seite 67 und 68: FO: Parutino (antike Olbia). VO: St
- Seite 69 und 70: REZUMAT CÂTEVA OBSERVAŢII CU PRIV
- Seite 71 und 72: BIBLIOGRAFIE/LITERATUR: BÂRCĂ 200
- Seite 73 und 74: des Historischen Vereins der Pfalz
- Seite 75 und 76: Olneti 0 100 200 km Planşa 1. Poz
- Seite 77 und 78: 1 2 Planşa 3. Olăneşti. Lighean
- Seite 79 und 80: 1 2 3 4 Planşa 5. Olăneşti. Ulci
- Seite 81 und 82: 1 2 3 4 5 6 Planşa 7. Ulcioare fi
- Seite 83 und 84: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Planşa 9. Ulcioa
- Seite 85 und 86: 3 1 2 4 5 6 7 8 9 10 Planşa 11. Ul
- Seite 87 und 88: Ele sunt reprezentate în primul r
- Seite 89 und 90: VI a. Chr. sporesc considerabil în
- Seite 91 und 92: Planşa 1. Monumentele arheologice
- Seite 93 und 94: 1 2 3 4 5 Planşa 4. Arme (1-2. vâ
- Seite 95 und 96: 1 2 3 4 5 6 7 Planşa 6. Obiecte cu
- Seite 97 und 98: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 12 10 11 13 14 Pl
- Seite 99 und 100: 1 Planşa 10. Vas lucrat cu mâna (
- Seite 101: umărului - 19 cm, diametrul fundul
- Seite 105 und 106: Beycesultan, de rând cu alte obiec
- Seite 107 und 108: ZUSAMMENFASSUNG EINIGE BEMERKUNGEN
- Seite 109 und 110: Chronologie. Das Fundstück von Hor
- Seite 111 und 112: DONEVSKI 2004: P. Donevski, Bronze
- Seite 113 und 114: UENZE 1993: S. Uenze, Die spätanti
- Seite 115 und 116: N 10° 0° 10° 20° 50° R[spândi
- Seite 117 und 118: - 116 - Planşa 1. Vasul de la Horg
- Seite 119 und 120: Planşa 3. Imagini dintr-un atelier
- Seite 121 und 122: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Planşa 5. Analog
- Seite 123 und 124: 1 2 3 4 Planşa 7. Reprezentarea po
- Seite 125 und 126: 2 1 3 4 Planşa 9. Exemple de cânt
- Seite 127 und 128: Planşa 11. Reprezentarea unui vas
- Seite 129 und 130: ARHEOLOGIA ÎNTRE LEGISLAŢIE ŞI D
- Seite 131 und 132: inspectare şi restaurare a monumen
- Seite 133 und 134: crescute în sentimentul înţelege
- Seite 135 und 136: Despre distrugerile provocate de c
- Seite 137 und 138: tatea efectuării unor cercetări d
- Seite 139 und 140: ii unor politici de protejare a pat
- Seite 141 und 142: ДЬЯЧКОВ А. Н. (отв. р
- Seite 143 und 144: Planşa 1. Giurgiuleşti. Procesul
- Seite 145 und 146: Planşa 5. Chişinău. Valea Morilo
- Seite 147 und 148: unei staţii totale câte un sistem
- Seite 149 und 150: Rezultatul obţinut indică o supra
- Seite 151 und 152: NICULIŢĂ, POPA 1993: I. Niculiţ
- Seite 153 und 154:
Planşa 1. Horodca. Planul magnetom
- Seite 155 und 156:
Planşa 4. Petreni. Planul aşezăr
- Seite 157 und 158:
Planşa 6. Orheiul Vechi/Trebujeni.
- Seite 159 und 160:
WALACHEISCHE, MOLDAUISCHE UND SIEBE
- Seite 161 und 162:
lichen Fürstentum (Abb. 1) ist bis
- Seite 163 und 164:
Fundes stammen aus Dänemark, Marmo
- Seite 165 und 166:
Die Deponierung der oben beschriebe
- Seite 167 und 168:
Die größte Anzahl aller siebenbü
- Seite 169 und 170:
sind nicht mehr zu fi nden, die Fun
- Seite 171 und 172:
periului Romano-German (Heiliges R
- Seite 173 und 174:
KLOSS, E., 1924. Münz- und Silberf
- Seite 175 und 176:
SOBIETZKY, G., 1971. Die Münze als
- Seite 177 und 178:
• Nr.6 Fundort: unbekannt, Kreis:
- Seite 179 und 180:
Inhalt: Vereinigten Niederlande: Fr
- Seite 181 und 182:
• Nr.18 Fundort: Schluchsee, Krei
- Seite 183 und 184:
Taler (2 Ex.); Toskana: Taler (5 Ex
- Seite 185 und 186:
land: Taler (5 Ex.); Seeland: Taler
- Seite 187 und 188:
• Nr.35 Fundort: Hildesheim, Nied
- Seite 189 und 190:
Lit: HUNDT 1957, 256; EDV-Fundkatal
- Seite 191 und 192:
Verbleib: unbestimmter Ort Lit: HAN
- Seite 193 und 194:
249; EDV-Fundkatalog Mittelalter/Ne
- Seite 195 und 196:
Abb. 1. Karte der Rumänischer Für
- Seite 197 und 198:
Abb. 7. Moldawien. Alexander I. der
- Seite 199 und 200:
Abb. 15. Karte. Verbreitung der mol
- Seite 201 und 202:
Abb. 19. Siebenbürgen. Gabriel Bet
- Seite 203 und 204:
- 202 - Abb. 22. Karte. Verbreitung
- Seite 205 und 206:
FINANCING THE UNIVERSITY STUDIES IN
- Seite 207 und 208:
assistance from the town council, w
- Seite 209 und 210:
solving his fi nancial problems, as
- Seite 211 und 212:
‘standard’ amount per year - gi
- Seite 213 und 214:
the total cost of university studie
- Seite 215 und 216:
discussed. This kind of entry exist
- Seite 217 und 218:
she, according to the request of Yo
- Seite 219 und 220:
of his university studies and even
- Seite 221 und 222:
de suport fi nanciar din partea adm
- Seite 223 und 224:
penuriei surselor. Pe lângă deduc
- Seite 225 und 226:
popoarelor lui Gog şi Magog, ele s
- Seite 227 und 228:
Aceleiaşi categorii de texte profe
- Seite 229 und 230:
Anume în acest fel, transpare inte
- Seite 231 und 232:
se spune despre trei ani şi jumăt
- Seite 233 und 234:
Academiei Române, Bucureşti, 139-
- Seite 235 und 236:
kalypse des Heiligen Andrei Salos u
- Seite 237 und 238:
Und so wurde der 28. Juni Gegenstan
- Seite 239 und 240:
Seitens der MSSR nahmen an diesem K
- Seite 241 und 242:
Damit wird es deutlich, dass in der
- Seite 243 und 244:
Fazit Der Hitler-Stalin-Pakt rückt
- Seite 245 und 246:
GESCHICHTE IM FILM UND FILM ALS GES
- Seite 247 und 248:
türkischen Waffen aus dem 18. Jahr
- Seite 249 und 250:
zunehmend auf solche Präferenen de
- Seite 251 und 252:
Die Begegnung mit dem Land ist glei
- Seite 253 und 254:
lung der Schlacht nur eines der Zie
- Seite 255 und 256:
Die Armee als Schule der Nation, Wa
- Seite 257 und 258:
zu fi nden: Hinsichtlich der Geschi
- Seite 259 und 260:
Bild 1. Bild 2. Bild 3. Bild 4. Bil
- Seite 261 und 262:
Abrevieri/Abkürzungen AARMSI - Ana
- Seite 263 und 264:
SCIV(A) - Studii şi cercetări de
- Seite 265 und 266:
16.00-17.30 - Atelierul II - ISTORI
- Seite 267 und 268:
Foto 1. S. Matveev, I. Tentiuc. Fot
- Seite 269 und 270:
Foto 5. F. Lüth, K. Rassmann, situ
- Seite 271 und 272:
Conf. univ. dr. Ion TENTIUC Loc de