Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Document PDF - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Sie wollen auch ein ePaper? Erhöhen Sie die Reichweite Ihrer Titel.
YUMPU macht aus Druck-PDFs automatisch weboptimierte ePaper, die Google liebt.
umărului – 19 cm, diametrul fundului – 13 cm, diametrul gurii – 8,5 cm şi o greutate de 1,335<br />
kg 9 . Sub buza vasului se observă urmele a două nituri <strong>din</strong> fi er, care au servit la fi xarea torţii 10 .<br />
Atunci când a fost găsit, pe vas se observau urme de fi er oxidat, rămase probabil de la toartă.<br />
Dimensiunile plăcuţelor de aramă variază între 2 şi 10 cm, iar la trei <strong>din</strong>tre ele se întâlnesc<br />
crestături asemănătoare cu cele de pe vas 11 . Lanţul este alcătuit <strong>din</strong> 30 de verigi, în formă de<br />
S, cu capetele realizate pentru prins. Piesa are o lungime de 58,5 cm şi o greutate de 250 g 12 .<br />
V. Căpitanu aprecia lanţul, la momentul publicării tezaurului, ca fi ind colier (sic!) 13 . În catalogul<br />
expoziţiei <strong>din</strong> 1995-1996 este apreciat ca fi ind colan (lanţ), tradus în franceză collier (chaîne) 14 .<br />
Terminologie<br />
Vasele de metal asemănătoare cu cel de la Horgeşti se încadrează în categoria<br />
recipientelor destinate pentru păstrarea şi transportarea lichidelor 15 . În germană sunt utilizate<br />
noţiunile der Krug (Krüge) sau Kanne, Deckelkanne, în engleză ewer sau jug, iar în franceză<br />
cruche 16 .<br />
Tehnologie<br />
Vasele de metal <strong>din</strong> perioada antică târzie şi Evul Mediu timpuriu au fost confecţionate <strong>din</strong><br />
placi subţiri de metal prin tehnica de tăiere şi batere 17 . Analizele metalografi ce/spectrografi ce<br />
ale unor vase au demonstrat că ele au fost făcute <strong>din</strong>tr-un metal de o calitate înaltă, unde cuprul<br />
constituie 98-99% 18 . O astfel de componenţă a metalului nu ne permite să considerăm vasele<br />
ca fi ind <strong>din</strong> bronz 19 . De aceea mai corect ar fi să utilizăm – atunci când cunoaştem, bineînţeles,<br />
componenţa chimică a metalului – noţiunea de cupru/aramă. Iniţial, se turnau în forme speciale<br />
foile de aramă, după care se croiau, cu ajutorul dălţii şi ciocanului sau al unui foarfece de tăiat<br />
metal, plăcile pentru fundul, corpul, umerii şi gâtul vasului 20 . Ajustarea plăcilor se realiza prin<br />
cuplarea lor, dar nu înainte de a le secţiona cu ajutorul unui foarfece special, după care ele se<br />
împreunau şi se băteau până la uniformizare (Planşa 3) 21 . La majoritatea vaselor se observă,<br />
pe întreaga suprafaţă, urme de la loviturile ciocanului, care avea partea lucrătoare dreaptă.<br />
Vasul de la Horgeşti a fost confecţionat prin îmbinarea a patru plăci de aramă – fundul, pereţii<br />
<strong>din</strong> două plăci, umerii şi gâtul. Urmele de prindere a plăcilor pot fi observate la trecerea de la<br />
fundul la peretele de jos şi în partea centrală a vasului (Planşa 4). Pereţii vasului de la Horgeşti<br />
sunt alcătuiţi <strong>din</strong> două plăci prinse pe orizontală, şi nu <strong>din</strong>tr-o placă prinsă pe verticală cum<br />
9<br />
TEODOR 1970, 101; CĂPITANU 1971, 254-255, fi g. 1; TEODOR 1997, 102, nr. 367. Vasul se păstrează în<br />
colecţia Muzeului de Istorie şi Arheologie <strong>din</strong> Bacău, nr. inv. 6379.<br />
10<br />
V. Căpitanu menţionează prezenţa a două nituri, iar în Catalogul expoziţiei <strong>din</strong> 1995-1996 sunt menţionate<br />
eronat nouă nituri de fier pentru fi xarea torţii. POPUŞOI 1995-1996, 201, nr. 976.<br />
11<br />
CĂPITANU 1971, 255.<br />
12<br />
CĂPITANU 1971, 255, fi g. 2. Piesa se păstrează în colecţia Muzeului de Istorie şi Arheologie <strong>din</strong> Bacău, nr.<br />
inv. 6380. Vezi noţiunea de colier la DUMITRAŞCU 1983, 63.<br />
13<br />
CĂPITANU 1971, 255, fi g. 2. Poate părea ironică observaţia noastră, dar e greu de imaginat utilizarea unui<br />
astfel de lanţ (250 g) în calitate de colier. Deşi astăzi unii indivizi încearcă să se evidenţieze anume prin astfel<br />
de „coliere”.<br />
14<br />
POPUŞOI 1995-1996, 201-202, nr. 977, Pl. XXXIX/795 Probabil şi aici eroare, deoarece numărul <strong>din</strong> catalog<br />
este 977.<br />
15<br />
V. Căpitanu a utilizat noţiunea de cană. CĂPITANU 1971.<br />
16<br />
Pentru terminologia germană a se vedea RADNÓTI 1938; NUBER 1952; GORECKI 1994.<br />
17<br />
WALDBAUM 1983, 93; MUNDELL MANGO 1999, 93; PITARAKIS 2005, 23-26, Fig. 21-22; BUJARD 2005,<br />
140, Fig. 5.<br />
18<br />
WALDBAUM 1983, 93; VÖLLING 1995, 434-435; PITARAKIS 2005, 22, Tab. 1; BUJARD 2005, 138.<br />
19<br />
La vaisselle de bronze paléobyzantine. Antiquité tardive 13, 2005.<br />
20<br />
BUJARD 2005, 139, fi g. 5.<br />
21<br />
PITARAKIS 2005, 23, fi g. 21-22.<br />
– 100 –