A teljes kiadvány letöltése - Deutsch-Ungarische Industrie- und ...
A teljes kiadvány letöltése - Deutsch-Ungarische Industrie- und ...
A teljes kiadvány letöltése - Deutsch-Ungarische Industrie- und ...
Sie wollen auch ein ePaper? Erhöhen Sie die Reichweite Ihrer Titel.
YUMPU macht aus Druck-PDFs automatisch weboptimierte ePaper, die Google liebt.
11 | 2013<br />
Der Wirtschaftsreport der <strong>Deutsch</strong>-<br />
<strong>Ungarische</strong>n <strong>Industrie</strong>- <strong>und</strong> Handelskammer<br />
A Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi<br />
Kamara gazdasági jelentése<br />
Meinung<br />
EU-Fonds 2014–2020:<br />
Jetzt mitreden!<br />
Von Katalin Morgós<br />
Inhalt<br />
2 Hintergr<strong>und</strong>:<br />
Wirtschaftsprognosen für 2014<br />
3 Meldungen:<br />
Inflation auf 37-Jahres-Tief<br />
4 Konjunkturmonitor<br />
8 Zahl des Monats: 46 173<br />
Tartalom<br />
5 Konjunktúra-monitor<br />
6 Hírek:<br />
37 éves mélyponton az infláció<br />
7 Háttér: Gazdasági kilátások 2014<br />
8 Vélemény<br />
A hónap száma: 46 173<br />
Nach der Zustimmung des Europäischen Parlaments<br />
vor wenigen Tagen wird Ungarn in<br />
den kommenden sieben Jahren 20,5 Milliarden<br />
Euro aus den Strukturfonds der EU erhalten.<br />
Nur vier Länder – Polen, Italien, Spanien<br />
<strong>und</strong> Rumänien – erhalten mehr Fördermittel,<br />
Tschechien genauso viel wie Ungarn. Gemessen<br />
am Bruttoinlandsprodukt oder an der Einwohnerzahl<br />
liegt Ungarn sogar auf Rang vier<br />
der „Gewinnerliste“. Man kann dies als Erfolg<br />
für Ungarn feiern. Man sollte aber nicht vergessen,<br />
dass die Höhe der Zuwendungen aus Brüssel<br />
sich vor allem am Nachholbedarf des jeweiligen<br />
Landes in punkto Kohäsion orientiert.<br />
Ungarns Wirtschaft hat zahlreiche Stärken,<br />
doch in vielen Bereichen muss noch viel geleistet<br />
werden, um die Leistungsfähigkeit näher an<br />
das durchschnittliche Niveau der Europäischen<br />
Union zu bringen. Die Fördermittel der EU<br />
sind dafür die wichtigste Finanzierungsquelle,<br />
den Steuerzahlern der Netto-Geberländer<br />
gebührt dafür großer ein Dank. Jetzt kommt es<br />
darauf an, diese Mittel so effektiv wie möglich<br />
zur Stärkung der Wirtschaftskraft einzusetzen.<br />
Wir begrüßen deshalb die Pläne der Regierung,<br />
r<strong>und</strong> 60 Prozent der Fördermittel direkt in die<br />
Wirtschaft zu lenken. Dazu bedarf es passgenaue<br />
Ausschreibungen, aber auch eine transparentes,<br />
unbürokratisches <strong>und</strong> effizientes institutionelles<br />
System. Das Wirtschaftsministerium<br />
führt derzeit mit Unternehmen <strong>und</strong> Verbänden<br />
umfangreiche Konsultationen zum optimalen<br />
Einsatz der Mittel durch, um Anfang des<br />
kommenden Jahres in Brüssel gut vorbereitete<br />
Entwürfe vorlegen zu können. Die Wirtschaft<br />
sollte die bis dahin verbleibende Zeit nutzen,<br />
um möglichst viele, praxisorientierte Vorschläge<br />
beizusteuern, sei es zu den Förderzielen <strong>und</strong><br />
möglichen Einzelmaßnahmen, zu Zielgruppen<br />
<strong>und</strong> Förderberechtigten oder zu möglichen<br />
Arten der Förderinstrumente. Wir bitten<br />
alle Mitglieder, sich aktiv in diesen Prozess<br />
einzubringen – im Interesse der ungarischen<br />
Wirtschaft wie auch der einzelnen Unternehmen!<br />
Die DUIHK koordiniert <strong>und</strong> unterstützt<br />
dazu gern die Vorschläge der Mitglieder gegenüber<br />
dem Wirtschaftsministerium. Inputs der<br />
Mitglieder sind bis zum 13. Dezember 2013<br />
an info@ahkungarn.hu willkommen. ❙<br />
Informationen zu den EU-Fördermitteln <strong>und</strong><br />
die aktuellen Entwürfe der Operativen Programme<br />
finden Sie auf unserer Homepage unter<br />
www.duihk.hu/eufonds_2014-2020.<br />
Katalin Morgós ist Geschäftsführerin der Anteris<br />
Tanácsadó Kft. <strong>und</strong> Beirat der DUIHK<br />
VERGÜTUNGSREPORT 2013 /14<br />
Verlässliche <strong>und</strong> aktuelle Benchmarks zur Ermittlung<br />
marktgerechter Vergütungen in Ungarn<br />
Full<br />
english<br />
version<br />
included!<br />
www.ahkungarn.hu/verguetung
Hintergr<strong>und</strong><br />
Kurzmeldungen<br />
Wirtschaftsprognosen für 2014<br />
Inflation auf 37-Jahres-Tief<br />
In den vergangenen Wochen haben wichtige Institutionen aktualisierte Wirtschaftsprognosen für Ungarn vorgestellt.<br />
Insgesamt rechnen alle Organisationen mit einer leichten Beschleunigung des Wachstums in den kommenden beiden<br />
Jahren <strong>und</strong> sehen das innere <strong>und</strong> äußere Gleichgewicht der Wirtschaft als recht stabil an.<br />
BIP-Wachstum in<br />
ausgewählten Ländern<br />
% zum Vorjahr<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
-1<br />
-2<br />
2012<br />
Ungarn<br />
Rumänien<br />
Slowakei<br />
2013<br />
Quelle: EU-Kommission (Nov. 2013)<br />
Mehr Daten <strong>und</strong> Prognosen:<br />
www.duihk.hu/wirtschaft<br />
2014<br />
Polen<br />
Tschechien<br />
2015<br />
Bei vielen Kennziffern liegen die<br />
jüngsten Vorhersagen der ungarischen<br />
Regierung, der Nationalbank<br />
(MNB), der EU-Kommission<br />
<strong>und</strong> der OECD zahlenmäßig<br />
recht nah beieinander, größere<br />
Unsicherheiten scheint es hingegen<br />
hinsichtlich der Entwicklung<br />
der Investitionen zu geben.<br />
Im laufenden Jahr wird das Wachstum<br />
des Bruttoinlandsprodukts<br />
wohl leicht höher ausfallen als<br />
zuvor von den meisten Experten<br />
angenommen. Nach dem Rückgang<br />
von 1,7% im Jahr 2012 wird<br />
die Wirtschaftsleistung 2013<br />
wohl um knapp ein Prozent steigen.<br />
Das entspricht übrigens etwa<br />
dem Niveau, dass wir aufgr<strong>und</strong><br />
des Investitionsklima-Indexes<br />
der DUIHK (BHI) im Frühjahr<br />
erwartet hatten. Für 2014 <strong>und</strong><br />
2015 rechnen fast alle Vorhersagen<br />
mit einem leichten Anstieg<br />
von ca. zwei Prozent. Damit würde<br />
Ungarn seinen Rückstand zu den<br />
anderen V4-Staaten noch nicht<br />
2.5<br />
2.0<br />
1.5<br />
1.0<br />
0.5<br />
0.0<br />
Von Dirk Wölfer<br />
ganz wettmachen, aber immerhin<br />
deutlich verringern. Der Beitrag<br />
der Außenwirtschaft zum<br />
Wachstum wird eher gering sein.<br />
Die Ausfuhren von Waren <strong>und</strong><br />
Leistungen werden zwar 2014 <strong>und</strong><br />
2015 schneller steigen als in diesem<br />
Jahr, allerdings ziehen auch<br />
die Importe an, der Netto-Effekt<br />
auf die Volkswirtschaft steigt<br />
daher kaum.<br />
Entscheidend für das Wachstum<br />
wird die Entwicklung der privaten<br />
Nachfrage <strong>und</strong> der Investitionen<br />
sein. Bezüglich der privaten<br />
Konsumausgaben ist die<br />
Regierung deutlich optimistischer<br />
als andere. Stimulierend<br />
können hier beschlossene Lohnerhöhungen<br />
im öffentlichen<br />
Dienst <strong>und</strong> die Ausweitung von<br />
Steuerermäßigungen für Familien<br />
wirken. Auch eine Lösung<br />
für das Problem der Devisenkredite<br />
könnte die private Nachfrage<br />
steigern. Die Beschäftigung wird<br />
hingegen nur geringfügig steigen,<br />
Bruttoinlandsprodukt Investitionen 1<br />
Ausfuhren 2<br />
k.A.<br />
auch wenn sich möglicherweise<br />
die Beschäftigung in gemeinnütziger<br />
Arbeit vorübergehend<br />
positiv auf die Statistik auswirken<br />
könnte. Der Staatsverbrauch<br />
wird nach Meinung der meisten<br />
Analysten kaum wachsen, da die<br />
wirtschaftspolitisch gewollte Einhaltung<br />
des Defizitziels von drei<br />
Prozent des BIP wenig Spielraum<br />
für zusätzliche Ausgaben lässt.<br />
Bei den Investitionen liegen die<br />
Prognosen der Zentralbank MNB<br />
für 2014 beträchtlich über denen<br />
der anderen Organisationen.<br />
Offensichtlich geht die MNB<br />
davon aus, dass ihr „Kredit für<br />
Wachstum“-Programm (NHP)<br />
zu einer massiven Ausweitung der<br />
Unternehmensinvestitionen führen<br />
wird. Ein zusätzlicher Stimulus<br />
könnten die Mittel aus den EU-<br />
Strukturfonds sein, vorausgesetzt,<br />
nach Bewilligung der Operativen<br />
Programme folgen rasch entsprechende<br />
Ausschreibungen. (dazu<br />
siehe auch Rubrik „Meinung“). ❙<br />
MNB* Reg. EU OECD MNB Reg. EU OECD MNB* Reg. EU OECD<br />
10.0<br />
8.0<br />
6.0<br />
4.0<br />
2.0<br />
0.0<br />
-2.0<br />
0.0<br />
2013 2014 2015 2013 2014 2015<br />
2013 2014 2015<br />
7.0<br />
6.0<br />
5.0<br />
4.0<br />
3.0<br />
2.0<br />
1.0<br />
k.A.<br />
Der Anstieg der Verbraucherpreise<br />
in Ungarn ist im Oktober<br />
auf einen historischen Tiefststand<br />
von 0,9% zum Vorjahr<br />
gefallen, von Januar bis Oktober<br />
lag der Anstieg noch bei 1,9%.<br />
Das liegt deutlich unter dem<br />
mittelfristigen Inflationsziel der<br />
Zentralbank (3%). Eine derartig<br />
geringe Inflation gab es zuletzt<br />
Anstieg der Verbraucherpreise in Ungarn 1961-2013<br />
Veränderung zum Vorjahr in Prozent<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
-5<br />
1961<br />
Quelle: KSH<br />
1963<br />
1965<br />
Die Vorhersagen von wirtschaftlichen<br />
Kennziffern sind<br />
mit mehr oder weniger großen<br />
Unsicherheiten behaftet. Die<br />
Modelle beruhen auf Annahmen<br />
für zahlreiche Variablen.<br />
Unerwartete Abweichungen<br />
Prognosen für das ungarische Bruttoinlandsprodukt *<br />
Prognose<br />
für das Jahr<br />
1967<br />
1969<br />
1971<br />
1973<br />
1975<br />
1977<br />
1979<br />
1981<br />
1983<br />
1985<br />
1987<br />
Genauigkeit von Prognosen<br />
1989<br />
1991<br />
1993<br />
1995<br />
1997<br />
1999<br />
2001<br />
2003<br />
2005<br />
wirken sich dann auch auf die<br />
Genauigkeit früherer Vorhersageergebnisse<br />
aus. Unsere<br />
Tabelle enthält Vorhersagen der<br />
Regierung <strong>und</strong> der EU-Kommission<br />
zum ungarischen Bruttoinlandsprodukt.<br />
Danach lagen<br />
1974, also vor 37 Jahren! Aber<br />
damals existierte noch die Planwirtschaft…<br />
Zu verdanken ist<br />
die geringe Inflation vor allem<br />
der durch die Regierung verordneten<br />
Senkung der Energiekosten.<br />
Sie lagen in den ersten<br />
zehn Monaten um gut 7% unter<br />
dem Niveau des Vorjahres.<br />
Auch fallende Weltmarktpreise<br />
für Kraftstoffe drückten<br />
den Preisanstieg, in Ungarn<br />
fielen die Preise um 2,1%.<br />
Ein großer Teil dieser Ersparnisse<br />
wurde allerdings durch<br />
Preissteigerungen bei Lebensmitteln<br />
( Jan.-Okt.: +3,2%),<br />
alkoholischen Getränken<br />
(+5%) <strong>und</strong> Tabakerzeugnissen<br />
(+18%) aufgezehrt. ❙<br />
die ersten Prognosen oft um<br />
mehrere Prozentpunkte über<br />
oder unter dem späteren tatsächlichen<br />
Ergebnis, wobei die<br />
Vorhersagen der EU-Kommission<br />
dem Ist-Wert meist näher<br />
kamen als die der Regierung. ❙<br />
Prognose der Regierung 1<br />
t 0<br />
-3 t 0<br />
-2 t 0<br />
-1 t 0<br />
Prognose der EU-Kommission 2<br />
t 0<br />
-2 t 0<br />
-1 t 0<br />
IST 3<br />
2007<br />
2009<br />
10.2013<br />
Anteil wichtiger Ausgabengruppen an den<br />
Gesamtausgaben ungarischer Haushalte<br />
2011, Anteil in %<br />
25.0<br />
20.0<br />
15.0<br />
10.0<br />
5.0<br />
0.0<br />
Quelle: KSH<br />
22.8<br />
Lebensmittel<br />
19.8<br />
Energie,<br />
Wasser<br />
12.1<br />
Verkehr<br />
7.5<br />
Kultur,<br />
Freizeit<br />
6.5<br />
Kommunikation<br />
* MNB 2015: Q1-3<br />
1 Bruttoanlageinvestitionen<br />
2 Waren <strong>und</strong> Leistungen<br />
Quelle: Haushaltsentwurf vom 30.09.2013,<br />
MNB-Inflationsbericht vom 26.09.2013<br />
(Angaben für 2015 beziehen sich auf die ersten drei<br />
Quartale), EU-Herbstprognose vom 05.11.2013,<br />
OECD Economic Outlook vom 19.11.2013<br />
Verbraucherpreise<br />
Private Konsumausgaben Einfuhren 2<br />
MNB* Reg. EU OECD MNB Reg. EU OECD MNB* Reg. EU OECD<br />
4.0<br />
3.5<br />
3.0<br />
2.5<br />
2.0<br />
1.5<br />
1.0<br />
0.5<br />
0.0<br />
2.0<br />
7.0<br />
6.0<br />
1.5<br />
5.0<br />
4.0<br />
1.0<br />
3.0<br />
0.5<br />
2.0<br />
1.0<br />
0.0<br />
0.0<br />
2013 2014 2015<br />
2013 2014 2015 2013 2014 2015<br />
k.A.<br />
k.A.<br />
2009 4.2 4.2 1.2 -6.7 3.4 0.7 -6.5 -6.8<br />
2010 4.3 :: -0.9 0.8 1.8 -0.5 1.1 1.1<br />
2011 :: 3.9 3.0 1.9 3.1 2.8 1.4 1.6<br />
2012 4.0 3.5 1.5 0.1 3.2 0.5 -1.2 -1.7<br />
2013 5.0 2.9 1.6 0.9 1.4 0.3 0.7 ::<br />
2014 3.1 2.5 2.0 :: 1.3 1.8 :: ::<br />
2015 2.5 2.3 :: :: 2.1 :: :: ::<br />
Quelle: 1 Haushaltsentwürfe, vorgelegt i.d.R. zwischen Mitte September <strong>und</strong> Ende Oktober 2 Herbstprognosen, vorgelegt i.d.R. Anfang November 3 KSH<br />
* Lesebeispiel:<br />
Für 2012 hat die Regierung im Herbst 2009 („t 0<br />
-3“)<br />
ein Wachstum von 4,0% prognostiziert, im Juni<br />
2012 („t 0<br />
“) ein Wachstum von 0,1%. Die EU-Kommission<br />
hatte für 2012 im November 2010 („t 0<br />
-2“)<br />
ein Wachstum von 3,2% vorhergesagt, im November<br />
2012 („t 0<br />
“) einen Rückgang von 1,2%. Tatsächlich<br />
(„IST“) lag der Rückgang 2012 bei -1,7%.<br />
2 11 | 2013 WiU kompakt<br />
WiU kompakt 11 | 2013<br />
3
Monitor<br />
Monitor<br />
Konjunkturmonitor<br />
November 2013<br />
Konjunktúra-monitor<br />
2013. november<br />
Bruttoinlandsprodukt Ungarn *<br />
Bruttó hazai termék *<br />
Volumenveränderung zum Vorquartal (%)<br />
volumentváltozás az elôzô negyedévhez (%)<br />
1.5<br />
1.0<br />
0.5<br />
0.0<br />
-0.5<br />
-1.0<br />
-1.5<br />
-2.0<br />
2010<br />
2011<br />
2012<br />
2013<br />
Volumenveränderung zum Vorjahr (%)<br />
volumentváltozás az elôzô évhez (%)<br />
3.0<br />
2.0<br />
1.0<br />
In den vergangenen Wochen<br />
gab es verstärkt positive Nachrichten<br />
zur ungarischen Wirtschaft.<br />
Das Bruttoinlandsprodukt<br />
stieg im dritten Quartal<br />
überraschend stark um 1,6%<br />
gegenüber dem Vorjahr (saisonbereinigte<br />
Werte). Wichtigster<br />
Wachstumsfaktor ist dabei<br />
die exportorientierte <strong>Industrie</strong>.<br />
Deren Produktion wuchs im<br />
3. Quartal um 2,3% (saisonbereinigt,<br />
nach -1,6% bzw. +0,8%<br />
im ersten bzw. zweiten Quartal),<br />
vor allem dank der hohen Auslandsnachfrage<br />
(Q3: +6,3%),<br />
der Inlandsabsatz ging dagegen<br />
weiter zurück (-0,5%). Wichtigste<br />
Branche bleibt der Fahrzeugbau,<br />
dessen Produktionsanstieg<br />
beschleunigte sich im<br />
dritten Quartal auf 22%, was bei<br />
einem Anteil von fast 20% an<br />
der Gesamtproduktion stark ins<br />
Gewicht fällt. In der zweitwichtigsten<br />
Branche hingegen,<br />
der elektronischen <strong>Industrie</strong><br />
(Anteil: 14%), geht die Produktion<br />
weiter zurück. Der Wert<br />
sank im dritten Quartal um 7%<br />
(von Jan.-Sep. um 12%). Allerdings<br />
ist der Auftragsbestand<br />
hier in den vergangenen Monaten<br />
deutlich gewachsen, was auf<br />
eine Konsolidierung der Produktion<br />
hoffen lässt.<br />
Erfreulich hohe Wachstumsraten<br />
zeigt schon seit Februar<br />
das Baugewerbe. Im dritten<br />
Quartal lag die Produktion um<br />
10% über dem Vorjahresniveau<br />
(von Jan.-Sep. um 8%). Getrieben<br />
wird sie vor allem durch<br />
den Tiefbau (vor allem Straßen-<br />
<strong>und</strong> Bahnbauvorhaben)<br />
<strong>und</strong> den Bau von Wirtschaftsgebäuden,<br />
während der Wohnungsbau<br />
immer neue Tiefststände<br />
erreicht. Auftragsbestände<br />
<strong>und</strong> die schwache Basis der<br />
Vorjahreszeiträume lassen auch<br />
für die kommenden zwei Quartale<br />
hohe Zuwächse in diesem<br />
Sektor erwarten. Der Einfluss<br />
auf die Gesamtwirtschaft wird<br />
jedoch angesichts eines BIP-<br />
Anteils der Bauwirtschaft von<br />
unter vier Prozent nicht übermäßig<br />
groß sein.<br />
Beim privaten Konsum lassen<br />
sich derzeit keine verlässlichen<br />
Trends erkennen. Das Statistikamt<br />
hat zudem die saisonbereinigten<br />
Werte für 2012 <strong>und</strong> 2013<br />
vor kurzem auffallend stark nach<br />
oben korrigiert, was die Einschätzung<br />
zusätzlich erschwert.<br />
Nachfragefördernd dürfte die<br />
geringe Inflation wirken, die im<br />
Oktober auf ein historisches<br />
Tief von 0,9% gefallen ist. Dies<br />
erhöht die reale Kaufkraft der<br />
Haushalte, denn im Zeitraum<br />
Jan.-Sep. lagen die Reallöhne um<br />
2,8% über dem – sehr schwachen<br />
– Niveau von 2012. ❙<br />
Mehr Daten <strong>und</strong> Prognosen:<br />
www.duihk.hu/wirtschaft<br />
Az elmúlt hetekben sűrűsödtek a<br />
kedvező gazdasági hírek. A bruttó<br />
hazai termék a harmadik negyedévben<br />
meglepően erő<strong>teljes</strong>en,<br />
1,6 százalékkal nőtt az előző évhez<br />
viszonyítva (szezonális hatásoktól<br />
tisztított adat). A növekedés<br />
húzóereje az export-vezérelt ipar,<br />
melynek termelése a harmadik<br />
negyedévben 2,3 százalékkal nőtt.<br />
A gyorsulás mindenekelőtt az<br />
élénk külpiaci keresletnek köszönhető<br />
(3. negyedév: +6,3%), ezzel<br />
szemben a belföldi értékesítés<br />
tovább csökkent (-0,5%).<br />
Az alágazatok közül továbbra is<br />
a járműgyártás a motor, növekedési<br />
üteme 22 százalékra gyorsult<br />
a harmadik negyedévben.<br />
Ez jelentős súllyal esik a latba, hiszen<br />
az ágazat közel 20 százalékkal<br />
részesül az ipari termelésből.<br />
A másik fontos ágazatban, az<br />
elektronikai iparban (részesedése:<br />
14%) viszont tovább csökkent a<br />
termelés, a harmadik negyedévben<br />
7 százalékkal (jan.– szept.:<br />
-12%). Rendelésállománya viszont<br />
jelentősen emelkedett az elmúlt<br />
hónapokban, így fokozatos<br />
konszolidálásra számíthatunk.<br />
Biztatóan magas növekedési<br />
ütemet mutat már február óta az<br />
építőipar. Termelése a harmadik<br />
negyedévben 10 százalékkal<br />
haladta meg az előző évi szintet<br />
(jan.–szept.: +8%). Az ágazat<br />
mindenekelőtt a mélyépítésnek<br />
(ezen belül is főként a közút- és<br />
vasútépítési beruházásoknak) és<br />
az ipari épületek létesítésének köszönheti<br />
a növekedést, miközben a<br />
lakásépítés folytatja mélyrepülését.<br />
A jó megrendelés-állománynak,<br />
valamint az előző év alacsony bázisának<br />
köszönhetően a következő<br />
két negyedévben is erő<strong>teljes</strong> aktivitás<br />
várható. Ennek azonban aligha<br />
lesz jelentős nemzetgazdasági hatása,<br />
hiszen az építőipar alig négy<br />
százalékkal részesedik a GDP-ből.<br />
A lakossági fogyasztás tekintetében<br />
jelenleg nem látszik egyértelmű<br />
trend. Ráadásul a KSH<br />
a közelmúltban feltűnően nagy<br />
Az építôipar szerzôdésállománya | Auftragsbestand des Baugewerbes<br />
változás az elôzô évhez, százalékában | Veränderung zum Vorjahr in %<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
-20<br />
-40<br />
-60<br />
2001<br />
Forrás | Quelle: KSH<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
mértékben módosította (felfelé)<br />
a szezonális hatástól megtisztított<br />
2012-es és 2013-as értékeket, ami<br />
tovább nehezíti a helyzetértékelést.<br />
A keresletet élénkítheti az<br />
alacsony infláció, amely októberben<br />
0,9 százalékos, történelmi<br />
mélypontra zuhant (erről ld.<br />
bővebben a „Hírek” rovatban).<br />
Ez tovább növeli a reálértéken<br />
mért vásárlóerőt, amely az első<br />
kilenc hónapban 2,8 százalékkal<br />
haladta meg a – igaz: rendkívül<br />
gyenge – 2012-es szintet. ❙<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
2008<br />
2009<br />
2010<br />
Még több adat és elôrejelzés:<br />
www.duihk.hu/hu/wirtschaft<br />
Forgalomba helyezett<br />
új személygépkocsik<br />
2011<br />
2012<br />
PKW-Neuzulassungen in Ungarn<br />
2013<br />
havi adatok, ezer szgk. | monatlich, in 1000<br />
25.000<br />
20.000<br />
0.0<br />
-1.1<br />
Aktuelle Konjunkturindikatoren<br />
2010 1 2011 1 2012 1 2013 P<br />
2013-03 2013-04 2013-05 2013-06 2013-07 2013-08 2013-09 2013-10<br />
Aktuális konjunktúramutatók<br />
15.000<br />
10.000<br />
-2.0<br />
-3.0<br />
2010<br />
2011<br />
2012<br />
* saison- <strong>und</strong> kalenderbereinigte Werte |<br />
szezonális és naptárhatástól tisztított adatok<br />
2013<br />
Veränderung zum Vorjahr in %<br />
<strong>Industrie</strong>produktion 3<br />
Auftragseingang der <strong>Industrie</strong>:<br />
Bauproduktion 3<br />
Ausfuhren (Euro-Basis):<br />
Einfuhren (Euro-Basis)<br />
Einzelhandelsumsatz 2<br />
+10.3 +5.7 -1.4 +2.0<br />
+18.7 +8.6 +0.9 +0.3<br />
-10.5 -8.0 -5.8 +9.5<br />
+20.8 +11.9 +0.0 +2.0<br />
+19.0 +10.6 +0.5 +2.0<br />
-1.5 +0.5 -2.5 +0.4<br />
-1.3 +2.5 -2.0 +1.7 +3.2 +0.8 +2.9 ::<br />
-24.8 +8.3 -3.5 -4.8 +6.7 +7.2 +31.0 ::<br />
+7.6 +7.3 +12.9 +14.5 +4.3 +15.4 +9.1 ::<br />
-3.2 +11.4 -1.6 -3.2 +4.8 -3.4 +7.3 ::<br />
-4.7 +8.3 +1.7 -0.8 +4.0 -3.9 +6.0 ::<br />
-3.1 +3.2 +2.2 -0.4 +1.3 +1.4 +0.3 ::<br />
Volumenváltozás az elôzô évhez (%)<br />
Ipari termelés 3<br />
Az ipar új rendelésállománya<br />
Építôipari termelés 3<br />
Kivitel (euró-alapon)<br />
Behozatal (euró-alapon)<br />
Kiskereskedelmi forgalom 2<br />
5000<br />
0<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
2008<br />
2009<br />
2010<br />
2011<br />
2012<br />
2013<br />
Forrás | Quelle: ACEA<br />
Quelle | Forrás: KSH<br />
Beschäftigte 10<br />
Bruttolöhne 10<br />
+0.3 +1.3 -1.9 -0.2<br />
+3.3 +5.4 +7.3 +3.8<br />
-0.5 -0.3 -0.4 -0.1 -0.2 -0.3 :: ::<br />
+2.8 +5.7 +3.7 +2.8 +4.5 +3.8 :: ::<br />
Alkalmazottak 10<br />
Bruttó-keresetek 10<br />
Verbraucherpreise<br />
+4.9 +3.9 +5.7 +1.8<br />
+2.2 +1.7 +1.8 +1.9 +1.8 +1.3 +1.4 +0.9<br />
Fogyasztói árszínvonal<br />
Erzeugerpreise<br />
+4.5 +4.2 +4.3 +1.5<br />
+2.2 +0.7 -1.3 +0.6 +1.3 +2.4 +1.6 ::<br />
Ipari termelôi árak<br />
Bruttoinlandsprodukt (Q/Q-4) 3<br />
+1.3 +1.6 -1.8<br />
-0.5 :: :: +0.2 :: :: :: ::<br />
Bruttó hazai termék (elôzô év) 3<br />
Bruttoinlandsprodukt (Q/Q-1) 3,4<br />
:: :: :: ::<br />
+0.6 :: :: +0.1 :: :: :: ::<br />
Bruttó hazai termék (elôzô negyedév) 3,4<br />
Wert<br />
Érték<br />
p Schätzung / Prognose 1 Jahresdurchschnitte.<br />
2 arbeitstäglich bereinigt. 3 saison- <strong>und</strong> kalenderbereinigt.<br />
4 Veränderung zum Vorquartal. 5 Arbeitskräfteerhebung<br />
(LFS), Durchschnitt der letzten 3 Monate. 6 Kassensaldo<br />
der jeweils letzten 12 Monate in % des BIP, ohne<br />
Gemeindehaushalte. 7 Laufzeit 1-5 Jahre, bestandsgewichtet.<br />
8 Umlaufrendite für 10-Jahres-Anleihen.<br />
9 Monatsdurchschnitt. 10 nur gewerbliche Wirtschaft.<br />
Arbeitslosenrate (%) 5<br />
Haushaltsdefizit (%) 6<br />
Basiszins der Zentralbank (%) 11<br />
Zinsen für Firmenkredite (%) 7<br />
Umlaufrendite (%) 8. 9<br />
Wechselkurs EUR-HUF 9<br />
11.2 10.9 11.0 10.4<br />
-3.3 -8.1 -2.1 -2.8<br />
6.00 7.00 5.75 3.00<br />
9.00 9.58 10.25 7.35<br />
7.39 7.73 7.73 5.90<br />
275.41 279.21 289.42 296.30<br />
11.8 11.0 10.5 10.3 10.1 9.9 9.8 ::<br />
-2.0 -3.1 -2.8 -2.8 -3.5 -3.4 -3.4 -2.8<br />
5.00 4.75 4.50 4.25 4.00 3.80 3.60 3.40<br />
8.90 8.56 8.43 8.11 7.42 6.85 5.99 ::<br />
6.27 5.32 5.64 6.12 6.41 6.58 5.83 5.45<br />
303.1 298.8 292.6 295.8 294.9 299.4 299.7 295.0<br />
Munkanélküliségi ráta (%) 5<br />
Költségvetési deficit (%) 6<br />
Az MNB alapkamata (%) 11<br />
Vállalati hitelek kamata (%) 7<br />
Másodlagos piaci hozam (%) 8, 9<br />
EUR-HUF árfolyam 9<br />
p becslés/elôrejelzés 1 éves átlag. 2 naptári hatással<br />
kiigazított. 3 szezonálisan és naptári hatással kiigazított.<br />
4 változás az elôzô negyedévhez. 5 munka erô fel mérés<br />
(LFS), az utolsó három hónap átlaga. 6 az utolsó 12 hónap<br />
egyenlege a GDP %-ában, pénzforgalmi szemléletben,<br />
önkormányzatok nélkül. 7 1-5 léves futamidejû hitelek,<br />
állománnyal súlyozva. 8 10-éves futamidejû<br />
államkötvények. 9 havi átlag. 10 csak versenyszféra.<br />
11 zum Ende des Zeitraums<br />
Quelle: MNB, KSH<br />
Forrás: MNB, KSH<br />
11 az idôszak végén<br />
4 11 | 2013 WiU kompakt<br />
WiU kompakt 11 | 2013<br />
5
Hírek<br />
Háttér<br />
37 éves mélyponton az infláció<br />
Gazdasági kilátások 2014<br />
* Olvasási útmutató:<br />
A 2012 évi növekedésre a kormány 2009. ôszén<br />
(„t 0<br />
-3”) 4,0%-os értéket jelzett elôre, 2012<br />
júnuisában pedig („t 0<br />
”) 0,1%-ot. Az Európai<br />
Bizottság 2012-re 2010 novemberében („t 0<br />
-2”) 3,2<br />
százalékos növekedést prognosztizált, 2012 novemberében<br />
pedig („t 0<br />
”) 1,2 százlékos csökkenést.<br />
A tényleges érték („TÉNY”) 2012-ben -1,7% volt.<br />
Októberben a magyarországi<br />
fogyasztói árak emelkedése történelmi<br />
mélypontra, 0,9 százalékos<br />
szintre esett, január és október<br />
között az emelkedés mindöszsze<br />
1,9 százalékos volt. Ez jelentősen<br />
elmarad a jegybank három<br />
százalékos középtávú inflációs<br />
céljától. Ilyen alacsony inflációt<br />
utoljára 1974-ben, azaz 37 éve<br />
A fogyasztói árak alakulása Magyarországon 1961 és 2013 között<br />
százalékos változás az elôzô évhez<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
-5<br />
1961<br />
Forrás: KSH<br />
1963<br />
1965<br />
1967<br />
1969<br />
1971<br />
1973<br />
1975<br />
1977<br />
1979<br />
1981<br />
1983<br />
1985<br />
1987<br />
1989<br />
A magyar GDP-re vonatkozó elôrejelzések *<br />
Elôrejelzés<br />
tárgyéve<br />
mértek! Persze annak idején még<br />
tervgazdálkodási időket éltünk…<br />
Az alacsony infláció mindenek<br />
előtt az energiaköltségek a kormány<br />
által előírt csökkentésének<br />
köszönhető., melyek az év első<br />
tíz hónapjában bő hét százalékkal<br />
maradtak el az előző évi szinttől.<br />
Az üzemanyagok csökkenő<br />
világpiaci ára Magyarországon<br />
Elôrejelzések megbízhatósága<br />
A gazdasági mutatók előrejelzése<br />
mindig kisebb-nagyobb<br />
bizonytalansággal jár. A modellek<br />
számos változóra vonatkozó<br />
feltételezéseken alapulnak.<br />
E változók nem várt eltérései<br />
a korábbi előrejelzések eredményének<br />
pontosságát is befolyásolják.<br />
Táblázatunk a kormány<br />
és az Európai Bizottság<br />
a magyar bruttó hazai össztermékre<br />
vonatkozó előrejelzéseit<br />
tartalmazza. Ennek alapján<br />
a legkorábbi előrejelzések<br />
gyakran több százalékponttal<br />
haladják meg vagy múlják alul a<br />
2,1 százalékos csökkenést eredményezett,<br />
ami szintén hozzájárult<br />
a <strong>teljes</strong> árindex lassulásához.<br />
Az árcsökkenések jelentős<br />
részét mindazonáltal felemésztette<br />
más termékcsoportok drágulása,<br />
elsősorban az élelmiszereké<br />
(január-október: +3,2%), a<br />
szeszes italoké (+5%) valamint a<br />
dohánytermékeké (+18 %). ❙<br />
későbbi tényleges eredményt, az<br />
idő elteltével rendszerint javul a<br />
prognózis pontossága. A bemutatott<br />
adatok alapján elmondható,<br />
hogy az Európai Bizottság<br />
előrejelzései a legtöbb esetben<br />
közelebb voltak a tényleges<br />
értékhez, mint a kormányéi. ❙<br />
A kormány elôrejelzése 1<br />
t 0<br />
-3 t 0<br />
-2 t 0<br />
-1 t 0<br />
Az EU-Bizottság elôrejelzése 2<br />
t 0<br />
-2 t 0<br />
-1 t 0<br />
Tény 3<br />
2009 4.2 4.2 1.2 -6.7 3.4 0.7 -6.5 -6.8<br />
2010 4.3 :: -0.9 0.8 1.8 -0.5 1.1 1.1<br />
2011 :: 3.9 3.0 1.9 3.1 2.8 1.4 1.6<br />
2012 4.0 3.5 1.5 0.1 3.2 0.5 -1.2 -1.7<br />
2013 5.0 2.9 1.6 0.9 1.4 0.3 0.7 ::<br />
2014 3.1 2.5 2.0 :: 1.3 1.8 :: ::<br />
2015 2.5 2.3 :: :: 2.1 :: :: ::<br />
Források:<br />
1991<br />
1993<br />
1995<br />
1997<br />
1999<br />
2001<br />
2003<br />
2005<br />
2007<br />
2009<br />
1 költségvetési törvénytervezetek, rendszerint benyújtva szeptember közepe és október vége között, 2012-ben júniusban<br />
2 a Bizottság ôszi prognózisai, rendszerint benyújtott november elején 3 KSH<br />
2013.10<br />
Fontosabb kiadási csoportok aránya a magyar háztartások <strong>teljes</strong> kiadásában<br />
2011, százalékos részesedés<br />
25.0<br />
20.0<br />
15.0<br />
10.0<br />
5.0<br />
0.0<br />
Forrás: KSH<br />
22.8<br />
Élelmiszer<br />
19.8<br />
Energia,<br />
víz<br />
12.1<br />
Közlekedés<br />
7.5<br />
Kultúra,<br />
szórakozás<br />
6.5<br />
Hírközlés<br />
Az elmúlt hetekben fontos intézmények mutatták be legfrissebb, Magyarországra vonatkozó gazdasági<br />
elôrejelzéseiket. Közös üzenetük, hogy a növekedés kisebb mértékû gyorsulásával számolnak<br />
a következô két évben, miközben a belsô és külsô egyensúlyt meglehetôsen stabilnak tekintik.<br />
A magyar kormány, a jegybank<br />
(MNB), az Európai Bizottság<br />
és az OECD legújabb előrejelzései<br />
számos mutató tekintetében<br />
meglehetősen hasonló<br />
értékeket közöltek, a legnagyobb<br />
bizonytalanság talán a<br />
beruházások alakulását övezi.<br />
A bruttó hazai termék bővülése<br />
az idei évben nagy valószínűséggel<br />
kissé magasabb lesz a<br />
korábban vártnál. A 2012-ben<br />
mért 1,7 százalékos csökkenést<br />
követően a gazdaság <strong>teljes</strong>ítménye<br />
2013-ban előreláthatólag<br />
közel egy százalékkal nő.<br />
2014-re és 2015-re a legtöbb<br />
szervezet ennél gyorsabb,<br />
mintegy kettő százalékos növekedést<br />
vár. Ezzel Magyarország<br />
ugyan még nem zárkózik fel a<br />
többi visegrádi ország élmezőnyéhez,<br />
de legalább érezhetően<br />
csökkenne már a hátrány.<br />
A külgazdaság jövőre csökkenő<br />
mértékben járul hozzá a<br />
2.5<br />
2.0<br />
1.5<br />
1.0<br />
0.5<br />
0.0<br />
4.0<br />
3.5<br />
3.0<br />
2.5<br />
2.0<br />
1.5<br />
1.0<br />
0.5<br />
0.0<br />
Szerzô Dirk Wölfer<br />
növekedéshez. Az áruk és szolgáltatások<br />
kivitele 2014-ben és<br />
2015-ben ugyan gyorsabban<br />
nőhet, mint idén, ugyanakkor a<br />
behozatal is gyorsuló ütemben<br />
emelkedik, ezért a nemzetgazdaságra<br />
gyakorolt nettó hatás<br />
csak kisebb mértékben nő.<br />
A növekedés szempontjából<br />
ezért a lakossági keresletnek<br />
és a beruházás alakulásának<br />
van meghatározó szerepe. A<br />
háztartások fogyasztási kiadásai<br />
tekintetében a kormány<br />
jóval derűlátóbb, mint más<br />
elemzők. A magánfogyasztás<br />
szempontjából kedvező hatása<br />
lehet pl. egyes közalkalmazotti<br />
csoportoknak már bejelentett<br />
béremelésének, valamint<br />
a családi adókedvezmények<br />
kiterjesztésének is. Szintén<br />
kereslet-ösztönző hatású lehet<br />
a devizahitelek problémájának<br />
újabb enyhítése. A foglalkoztatás<br />
a prognózisok többsége<br />
szerint csak csekély mértékben<br />
GDP Befektetések 1<br />
Kivitel 2<br />
n.a. n.a.<br />
bővül majd, bár a közfoglalkoztatás<br />
átmenetileg kedvezően<br />
befolyásolhatja a statisztikát.<br />
A közösségi fogyasztás a<br />
legtöbb elemző szerint aligha<br />
bővül, mivel a három százalékos<br />
GDP-arányos hiánycél<br />
betartása gazdaságpolitikai<br />
prioritás, ami alaposan szűkíti a<br />
mozgásteret a kiadási oldalon.<br />
A jövő évi beruházások tekintetében<br />
az MNB előrejelzése<br />
jelentősen meghaladja más<br />
szervezetek prognózisait. Az<br />
jegybank a jelek szerint abból<br />
indul ki, hogy a Növekedési<br />
Hitelprogramja (NHP) a<br />
vállalati beruházások tetemes<br />
bővülését eredményezi. További<br />
ösztönzést jelenthetnek az<br />
Európai Unió strukturális alapjaiból<br />
érkező források, feltéve,<br />
hogy az operatív programok<br />
tavaszra várt jóváhagyását követően<br />
gyorsan sor kerül az első<br />
pályázatok kiírására (Lásd erről<br />
„Vélemény” rovatunkat is). ❙<br />
MNB* Korm. EU OECD MNB Korm. EU OECD MNB* Korm. EU OECD<br />
10.0<br />
8.0<br />
6.0<br />
4.0<br />
2.0<br />
0.0<br />
-2.0<br />
0.0<br />
2013 2014 2015 2013 2014 2015<br />
2013 2014 2015<br />
Fogyasztói árak<br />
MNB* Korm. EU OECD MNB Korm. EU OECD MNB* Korm. EU OECD<br />
2.0<br />
1.5<br />
1.0<br />
0.5<br />
7.0<br />
6.0<br />
5.0<br />
4.0<br />
3.0<br />
2.0<br />
1.0<br />
Háztartások fogyasztási kiadása Behozatal 2<br />
0.0<br />
0.0<br />
2013 2014 2015<br />
2013 2014 2015 2013 2014 2015<br />
7.0<br />
6.0<br />
5.0<br />
4.0<br />
3.0<br />
2.0<br />
1.0<br />
n.a. n.a.<br />
GDP növekedés a kiválasztott<br />
országokban<br />
százalékban az elôzô évhez képest<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
-1<br />
-2<br />
2012<br />
Magyarország<br />
Románia<br />
Szlovákia<br />
2013<br />
Forrás: EU-Bizottság (2013. nov.)<br />
2014<br />
Még több adat és elôrejelzés:<br />
www.duihk.hu/hu/wirtschaft<br />
* MNB 2015: Q1-3<br />
1 Bruttó eszközberuházás<br />
2 Áruk és szolgáltatások<br />
Forrás: Költségvetési tervezet 2013.09.30.,<br />
MNB-Inflációs jelentés 2013.09.26.<br />
(2015-ös adatok az elsô három negyedévre<br />
Lengyelország<br />
Csehország<br />
vonatkoznak), EU-ôszi elôrejelzés 2013.11.05.,<br />
OECD Economic Outlook 2013.11.09.<br />
2015<br />
6 11 | 2013 WiU kompakt<br />
WiU kompakt 11 | 2013<br />
7
8 11 | 2013 WiU kompakt<br />
Vélemény<br />
Uniós támogatások 2014–2020:<br />
Most véleményezzék!<br />
Néhány napja az Európai Parlament megszavazta<br />
a következő hétéves pénzügyi ciklus költségvetését.<br />
Ennek értelmében Magyarország<br />
2014 és 2020 között 20,5 milliárd euróban<br />
részesül az Unió strukturális alapjaiból. Ennél<br />
többet csak négy ország – Lengyelország,<br />
Olaszország, Spanyolország és Románia –<br />
kap, Csehország pedig ugyanannyit, mint<br />
hazánk. A GDP-hez vagy a népességhez viszonyítva<br />
Magyarország egyenesen a negyedik a<br />
„nyertesek rangsorában”. Ezt az ország sikereként<br />
lehet ünnepelni. Ne feledkezzünk meg<br />
azonban arról, hogy a brüsszeli támogatások<br />
mértéke alapvetően az adott ország felzárkózási<br />
igényéhez igazodik. A magyar gazdaságnak<br />
sok erőssége van, de számos területen még<br />
sok a tennivaló az átlagos Európai Uniós szint<br />
megközelítése érdekében. Ennek legfontosabb<br />
pénzügyi forrása az EU támogatásai, a<br />
nettó befizető országok adófizetőit ezért nagy<br />
köszönet illeti. Idehaza most az a feladat, hogy<br />
ezeket a forrásokat a lehető leghatékonyabb<br />
módon vessük be a gazdaság erősítésére.<br />
Kamránk üdvözli a kormány terveit, miszerint<br />
a támogatási források mintegy 60 százalékát<br />
közvetlenül a gazdaságba csatornáznák. Ehhez<br />
célzott pályázatokra van szükség, de átlátható,<br />
Szerzô Morgós Katalin<br />
egyszerű és hatékony intézményrendszerre<br />
is. A Nemzetgazdasági Minisztérium jelenleg<br />
széleskörű konzultációkat folytat vállalatokkal<br />
és szakmai szövetségekkel a források optimális<br />
felhasználásáról, hogy a jövő év elején<br />
megalapozott programokat nyújthasson<br />
be Brüsszelben. Kívánatos, hogy addig az<br />
üzleti szféra szereplői minél több javaslattal,<br />
hozzászólással éljenek, pl. a támogatási<br />
célok, a célcsoportok és jogosultak vagy a<br />
támogatási eszköztár tekintetében. Kérjük<br />
valamennyi tagunkat, hogy kapcsolódjanak<br />
be ebben a munkába, hiszen ez mind<br />
a magyar gazdaság, mind az egyéni vállalatok<br />
érdekeit szolgála. A DUIHK szívesen<br />
koordinálja és támogatja a tagság javaslatait<br />
és továbbítja az NGM felé. Várjuk a tagok<br />
hozzászólásait az info@ahkungarn.hu e-mail<br />
címen, legkésőbb 2013 december 13-ig. ❙<br />
Bôvebb információkat az Európai Unió<br />
pénzügyi keretérôl és a hazai operatív<br />
programok tervezeteirôl honlapunkon talál<br />
a www.duihk.hu/eufonds_2014-2020 címen.<br />
Morgós Katalin az Anteris Tanácsadó Kft. ügyvezetôje<br />
és a DUIHK tanácsadó testületének tagja<br />
Zahl des Monats<br />
46 173<br />
neue PKW wurden in Ungarn in den ersten<br />
zehn Monaten zugelassen – 6,5% mehr als<br />
2012. Höhere Zuwachsraten gab es nur in<br />
drei anderen Ländern Europas. Während<br />
jedoch in <strong>Deutsch</strong>land, Österreich, Großbritannien<br />
oder der Schweiz von Januar<br />
bis Oktober r<strong>und</strong> 30 Einwohner auf einen<br />
neuen PKW kamen, waren es in Ungarn<br />
216. Damit liegt Ungarn etwa gleichauf mit<br />
Griechenland oder Lettland. Schlusslichter<br />
waren Rumänien <strong>und</strong> Bulgarien, wo sich<br />
statistisch über 450 Einwohner ein neues<br />
Auto teilen. Spitzenreiter war Luxemburg<br />
mit 13 Einwohnern je neues Auto.<br />
Quelle: ACEA<br />
A hónap száma<br />
46 173 új autót helyeztek forgalomba Magyarországon<br />
az elsô tíz hónapban – 6,5 %-kal<br />
többet, mint 2012-ben. Ennél magasabb növekedést<br />
csak három másik európai országban<br />
mértek. Míg Németországban, Ausztriában,<br />
Nagy-Britanniában, vagy Svájcban január<br />
és október között minden 30 lakosra jutott<br />
egy új autó, addig Magyarországon ez az érték<br />
216. Ezzel az eredménnyel Görögországgal,<br />
illetve Lettországgal vagyunk egy szinten.<br />
A sereghajtók Bulgária és Románia, ahol egy<br />
új autón 450 lakos osztozik. A listavezetô<br />
Luxemburgban egy új autóra 13 lakos jut.<br />
Forrás: ACEA<br />
BÉREZÉSI TANULMÁNY 2013 /14<br />
Megbízható és aktuális adatok a magyar piaci viszonyoknak<br />
megfelelő bérek meghatározásához!<br />
Full<br />
english<br />
version<br />
included!<br />
www.ahkungarn.hu/hu/berezes<br />
Impressum | Impresszum<br />
Herausgeber | kiadó:<br />
<strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong> <strong>Industrie</strong>- <strong>und</strong> Handelskammer |<br />
Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara<br />
Geschäftsführender Vorstand | ügyvezetô elnökségi tag:<br />
Gabriel A. Brennauer<br />
Redaktion | szerkesztôség:<br />
Lövôház utca 30, H-1024 Budapest<br />
Tel.: +36 1 3457 600, Fax: +36 1 315 07 44<br />
magazin@ahkungarn.hu | www.duihk.hu<br />
Chefredakteur | Fôszerkesztô: Dirk Wölfer<br />
Redaktion | Szerkesztô: Tamás Kelemen<br />
Vertrieb, Anzeigenverkauf | Terjesztés, hirdetésfelvétel:<br />
Zsófia Sencz<br />
Layout <strong>und</strong> Satz | Lapterv és grafikai munka:<br />
Balázs Horváth, Horváth Kreatív Bt., Budapest<br />
Druck | Nyomda: Mester Nyomda, Budapest<br />
Bezug, Auflage | Megjelenés, példányszám:<br />
Die WiU Kompakt erscheint monatlich in einer Auflage von<br />
1500 Exemplaren. Preis für ein Jahresabonnement:<br />
60 Euro + Versandkosten | A WiU Kompakt havonta jelenik meg,<br />
1500 példányban. Az éves elôfizetés ára: 60 Euro + postai költségek<br />
© 2009-2010 DUIHK<br />
Alle Rechte vorbehalten, insbesondere hinsichtlich der Vervielfältigung,<br />
der Verbreitung sowie der Speicherung <strong>und</strong> Verarbeitung in elektronischer<br />
Form. Alle Inhalte unterliegen dem Urheberrechtsschutz.<br />
Minden jog fenntartva, különös tekintettel a lap bármelyik részének<br />
másolására, terjesztésére, elektronikus rendszerekben való tárolására<br />
és feldolgozására. A lap és bármelyik része a szerzôi jogokról szóló<br />
1999. évi LXXVI. tv. hatálya alá tartozik.<br />
ISSN: 1588-8932<br />
Die DUIHK wird gefördert vom B<strong>und</strong>esministerium für Wirtschaft <strong>und</strong><br />
Technologie aufgr<strong>und</strong> eines Beschlusses des <strong>Deutsch</strong>en B<strong>und</strong>estages.<br />
A DUIHK-t a Szövetségi Gazdasági és Technológiai Minisztérium<br />
támogatja a Német Szövetségi Parlament határozata alapján.