A decemberi szám letöltéséhez kattintson ide - Deutsch-Ungarische ...
A decemberi szám letöltéséhez kattintson ide - Deutsch-Ungarische ...
A decemberi szám letöltéséhez kattintson ide - Deutsch-Ungarische ...
Erfolgreiche ePaper selbst erstellen
Machen Sie aus Ihren PDF Publikationen ein blätterbares Flipbook mit unserer einzigartigen Google optimierten e-Paper Software.
Vergütungsstudie<br />
Bérezési tanulmány<br />
Aktuelle und verlässliche Benchmarks für Vergütungen in Ungarn bietet die neue Ausgabe der gemeinsamen<br />
Vergütungsstudie der DUIHK und der Consulting-Firma Kienbaum, die ab Dezember 2007 erhältlich ist.<br />
Auswertung realer, aktueller Gehaltsdaten von etwa 10.000 Beschäftigten in – vorwiegend deutschen Unternehmen<br />
in Ungarn detaillierte Zahlen zur Höhe und zur Zusammensetzung der Vergütungen detaillierte<br />
Ergebnisse für 26 verschiedenen Positionen, vom Geschäftsführer über Anwendungsprogrammierer<br />
bis zum einfachen Arbeiter Informationen zum Arbeitsmarkt in Ungarn und in der Region Ostmitteleuropa<br />
Gehaltsvergleich mit Tschechien<br />
Die Studie bietet eine objektive Entscheidungsgrundlage für die betriebliche Vergütungspolitik und damit die<br />
Voraussetzung für die Gestaltung marktgerechter Gehaltsstrukturen.<br />
07|08<br />
Vergütungsstudie Ungarn 2007/2008. Dezember 2007, 125 Seiten. EUR 600,<br />
Vorzugspreise für DUIHK-Mitglieder: 450 EUR.<br />
Bérezési tanulmány Magyarország 2007/2008. 125 oldal. EUR 600, Kedvezményes<br />
tagsági ár: 450 EUR. A magyar nyelvű verzió 2008. január 15-től áll rendelkezésre.<br />
Aktuális és megbízható bérezési referencia-értékeket nyújt a DUIHK és a Kienbaum tanácsadó cég közös<br />
Bérezési Tanulmányának legfrissebb kiadása, amely december közepén jelenik meg.<br />
Összesen 10 ezer alkalmazott tényleges, aktuális bérezési adatainak elemzése, elsősorban német tulajdonú<br />
hazai cégek adatai alapján Részletes adatok a keresetek szintjéről és összetételéről Az eredmények<br />
részletezése 26 tipikus beosztás szerint, az ügyvezető igazgatótól a programozón át a betanított munkásig<br />
A magyarországi valamint a közép-keleteurópai munkaerőpiacok általános jellemzőinek bemutatása<br />
A csehországi bérek összehasonlító elemzése<br />
A tanulmány objektív döntések meghozatalát teszi lehetővé,<br />
ami a piaci viszonyoknak megfelelő bérezés alapfeltétele.<br />
K o n ta K t Tímea Kovács<br />
E-Mail: kovacs@ahkungarn.hu<br />
Tel.: 0036-1-345 7646
Das Magazin der<br />
<strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong>n<br />
Industrie- und<br />
Handelskammer<br />
6<br />
Dezember Oktober<br />
2007<br />
Informationstechnologien:<br />
Unternehmen rüsten auf<br />
Versprechen<br />
und Risiken<br />
Zwischenauswertung<br />
der Umsetzung des<br />
Konvergenzprogramms<br />
Korrektur<br />
und Reform<br />
MNB-Präs<strong>ide</strong>nt Simor<br />
auf dem 15. Konjunkturforum<br />
der DUIHK<br />
Vergütungsstudie<br />
2007/2008<br />
Verlässliche Benchmarks<br />
für marktgerechte<br />
Gehälter
www.duihk.hu<br />
Wirtschaft in Ungarn<br />
Német-Magyar Gazdaság<br />
Das zweisprachige<br />
Business-Magazin der DUIHK<br />
Alle zwei Monate – aktuell und praxisbezogen:<br />
Branchenreports<br />
Unternehmensportraits<br />
Recht, Steuern, Finanzen<br />
Wirtschaftspolitik<br />
Investitionsstandorte<br />
Messen und Konferenzen<br />
Tourismus und Kultur<br />
DUIHK Ins<strong>ide</strong>: Termine, Events, Personen<br />
Abonnement und Anzeigenvertrieb: magazin@ahkungarn.hu
Das Jahr 2008 wird für die DUIHK ein besonderes Jahr. Am 8. Mai werden wir im Beisein<br />
des Bundeswirtschaftsministers Michael Glos das 15-jährige Jubiläum der<br />
Gründung unserer Kammer begehen. Dieser Jahrestag ist für uns jedoch nicht nur<br />
Anlass zum Feiern, sondern zugleich eine Chance, mit vielen neuen Aktivitäten – Publikationen,<br />
Veranstaltungen und Dienstleistungen – zur weiteren Förderung der deutsch-ungarischen<br />
Wirtschaftsbeziehungen beizutragen. Den Auftakt zu unserer Veranstaltungsserie bildete<br />
unser nunmehr schon 15. Konjunkturforum am 28. November, auf dem der Präs<strong>ide</strong>nt<br />
der <strong>Ungarische</strong>n Nationalbank über die Herausforderungen für Ungarns Wirtschaftspolitik in<br />
den kommenden Jahren sprach.<br />
Diesem Thema widmet sich auch ein Zwischenauswertung der Umsetzung des Konvergenzprogramms<br />
der ungarischen Regierung, dessen jährliche Aktualisierung in diesen Tagen<br />
erfolgt. Schließlich sind die Ergebnisse 2007 und die Anstrengungen im Jahr 2008 von entsche<strong>ide</strong>nder<br />
Bedeutung dafür, ob Ungarn die schwierige Doppelaufgabe – die öffentlichen<br />
Haushalte zu konsolidieren und Wirtschaft und Gesellschaft zukunftsorientiert zu reformieren<br />
– dauerhaft wird meistern können.<br />
Auf Unternehmensebene ist heute die effiziente Nutzung<br />
moderner Kommunikations- und Informationstechnik<br />
zu einem maßgeblichen Faktor nachhaltiger<br />
Wettbewerbsfähigkeit geworden. Für die Unternehmen<br />
geht es dabei nicht nur darum, modernste Technik<br />
zu erwerben, sondern vor allem darum, diese Technik<br />
optimal in die betrieblichen Prozesse einzubinden<br />
und damit Ressourcen freizusetzen und gleichzeitig<br />
den Kunden immer bessere Leistungen zu bieten.<br />
Zugleich rückt auch die Gewährleistung eines<br />
sicheren Betriebs der IKT immer stärker in den Fokus<br />
der Unternehmen. In mehreren Beiträgen analysieren<br />
unsere Autoren die Entwicklung in Ungarn und stellen<br />
sie zugleich in einen europäischen Zusammenhang.<br />
Im Namen der Mitarbeiter der DUIHK möchte ich an<br />
dieser Stelle allen Mitgliedern, Kunden und Partnern für<br />
die gute Zusammenarbeit im abgelaufenen Jahr danken.<br />
Für das Jahr 2008 wünsche ich Ihnen viel Erfolg im<br />
persönlichen wie im geschäftlichen Leben.<br />
Gabriel A. Brennauer<br />
Geschäftsführender Vorstand<br />
ügyvezetô elnökségi tag<br />
Editorial<br />
A<br />
2008-as év különleges esztendő a<br />
DUIHK <strong>szám</strong>ára. Jövő év május 8-án<br />
Michael Glos német gazdasági miniszter<br />
jelenlétében ünnepeljük meg a Kamara alapításának<br />
15-éves jubileumát. Ez az évforduló<br />
nemcsak az ünneplésre ad okot, hanem további<br />
lehetőségeket kínál, hogy <strong>szám</strong>os új kezdeményezéssel<br />
– publikációkkal, rendezvényekkel<br />
és szolgáltatásokkal – járuljunk hozzá a németmagyar<br />
gazdasági kapcsolatok építéséhez. A<br />
rendezvénysorozat első eseménye a november<br />
28-án megrendezett 15. Konjunktúrafórum<br />
volt, melyen a Magyar Nemzeti Bank elnöke<br />
Magyarország jövőbeni gazdaságpolitikai kihívásairól<br />
beszélt.<br />
Szintén ehhez a témához kapcsolódik a magyar kormány konvergencia-programjának<br />
időközi értékelésé is, melynek éves aktualizációja ezekben a napokban történik.<br />
Végül is a 2007-es eredmények és a 2008-as tervek döntő jelentőséggel bírnak<br />
abban, hogy képes-e Magyarország a rendkívül nehéz kettős feladatot – az államháztartás<br />
konszolidációját valamint a gazdaság és a társadalom jövőbe tekintő reformját<br />
– tartósan és eredményesen megoldani.<br />
A vállalatok szintjén a modern kommunikációs és informatikai eszközök hatékony<br />
használata rendkívül fontos tényezővé vált a versenyképességet tekintve. Nem<br />
arról van szó elsősorban, hogy a vállalatok a legmodernebb technikát szerezzék be,<br />
hanem inkább arról, hogy a technikát optimálisan illesszék be a működési folyamatokba,<br />
hogy ezzel forrásokat szabadítsanak fel, s az ügyfeleiknek is minél színvonalasabb<br />
szolgáltatást kínálhassanak. Ugyanakkor a vállalatok az információs és kommunikációs<br />
technológiák biztonságos alkalmazására is egyre nagyobb hangsúlyt fektetnek.<br />
Szerzőink több cikkben is elemzik a Magyar IT-piac helyzetét, fejlődését nemzetközi<br />
összefüggéseken keresztül is.<br />
Szeretném megragadni az alkalmat, hogy a DUIHK minden munkatársa nevében<br />
megköszönjem tagjainknak, partnereinknek és ügyfeleinknek a sikeres együttműködést<br />
az elmúlt évben. A 2008-as évre pedig sok sikert kívánok mind az üzletben,<br />
mind a magánéletben.<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
3
Inhalt<br />
Der ungarische IT-Markt<br />
In den vergangenen Jahren wuchs der<br />
ungarische Informatik-Markt zweimal<br />
so schnell wie der westeuropäische. 2007<br />
hat sich jedoch das Wachstumstempo in<br />
Ungarn auf 3 bis 4 Prozent verlangsamt<br />
und damit etwa die in den alten EU-Ländern<br />
verzeichneten Raten erreicht. Vor<br />
allem dank einer zunehmenden Stabilisierung<br />
des makroökonomischen Umfelds<br />
ist auf dem ungarischen Informatik-Markt<br />
ab 2008 wieder mit einem verstärkten<br />
Wachstum zu rechnen.<br />
Impressum<br />
Wirtschaft in Ungarn<br />
Német-Magyar Gazdaság<br />
Das Magazin der DUIHK<br />
Erscheinungsweise: zweimonatlich<br />
Herausgeber:<br />
<strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong> Industrie-<br />
und Handelskammer<br />
Geschäftsführender Vorstand:<br />
Gabriel A. Brennauer<br />
Lövôház utca 30, H-1024 Budapest<br />
Telefon: 0036/1/3457 600,<br />
E-Mail: magazin@ahkungarn.hu<br />
Chefredaktion:<br />
Tamás Kelemen<br />
Anzeigenberatung:<br />
Tímea Kovács<br />
Übersetzungen:<br />
Attila Till<br />
Jahresabonnement: 60 Euro.<br />
Probeexemplare gibt es auf Wunsch gratis.<br />
Design: Auth Design<br />
Layout: Balázs Horváth<br />
Druck: Mester Nyomda, Budapest<br />
Auflage: 5000 Exemplare<br />
Copyright: DUIHK Budapest, Ungarn<br />
ISSN: 1588-8932<br />
14<br />
4 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
6<br />
20<br />
30<br />
6<br />
Die nationale Technologieplattform<br />
Laut einer Erhebung der IVSZ haben die ungarische Organisationen als Endverbraucher<br />
haben 2006 etwa 565 Milliarden Forint auf externe Lieferanten im Bereich Informatik<br />
ausgegeben, dies bedeutet ein Wachstum vom 9,3 Prozent. Aus diesem Betrag wurden<br />
43 Prozent für Informatikdienstleistungen, 41 Prozent für Hardware verwendet, die Ausgaben<br />
auf Software-Lizenzen betrugen 16 Prozent aller Kosten. WiU sprach mit Zoltán<br />
Kovács, dem Vorsitzenden des Verbandes der IT-Unternehmen.<br />
6 Gute Aussichten<br />
9 Neue Anwendungen für neue Kundenwünsche<br />
11 Telekom-Markt im Umbruch<br />
12 Von Excel zu ERP<br />
14 Die nationale Technologieplattform<br />
16 Wirtschaft & Politik<br />
16 Versprechen und Risiken<br />
18 Korrektur und Reform<br />
19 Nur mäßige Verlangsamung des Wachstums – trotz Risken<br />
24<br />
26<br />
Fokus<br />
Management<br />
20 SPS-Workshop<br />
22 Benchmarks für den Personalchef<br />
Standort<br />
24 Industriezentrum blüht wieder auf<br />
25 Von Miskolc nach Europa<br />
Recht & Tipps<br />
26 Angekündigte Reforme<br />
28 Vergabemonitor<br />
DUIHK intern<br />
30 <strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong>s Forum 2007<br />
30 Magyar-Német Fórum 2007<br />
31 Fachkräftemangel bekämpfen
Standort Miskolc<br />
Industriezentrum blüht wieder auf<br />
Die Stadt Miskolc hat in den vergangenen<br />
Jahren eine neue Entwicklungsbahn<br />
eingeschlagen und bietet Investoren<br />
ein Wirtschaftsumfeld mit dynamischem<br />
Wachstum, neuen Branchen, einer sich<br />
erneuernden Innenstadt, sowie auch<br />
einem reichhaltigen kulturellen und touristischen<br />
Angebot.<br />
Änderungen im Steuerrecht 2008<br />
Mit dem kommenden Jahresbeginn werden<br />
die Wirtschafsteilnehmer mit dem<br />
neu verabschiedete Umsatzsteuergesetz<br />
nach den langwierigen Vorbereitungen<br />
von wesentlich weniger strukturellen<br />
Anpassungen entgegensehen, als erwartet<br />
und angekündigt. Wir haben die wichtigsten<br />
Änderungen<br />
für die Unternehmen<br />
ohne Anspruch auf<br />
Vollständigkeit zusammengefasst.<br />
26<br />
32 Fókusz<br />
36<br />
32 Biztató kilátások<br />
34 Alkalmazási területek a fókuszban<br />
36 Az Excel-tôl az ERP-ig<br />
38 Nemzeti technológiai platform<br />
Gazdaság és politika<br />
24<br />
40 Ígéretek és kockázatok<br />
42 Kiigazítás és reform<br />
42 A kockázatok ellenére csak visszafogottan lassul a növekedés<br />
44 Management<br />
44 Útmutató személyzeti vezetôknek<br />
45 Adó- és egészség-ügyi reform<br />
46 Turizmus és vásárok<br />
46 Karácsonyi kitekintô<br />
48 Biofach 2008<br />
49 Fruit Logistica 2008<br />
49 Spielwarenmesse 2008<br />
45 Jog és Adók<br />
45 Adó- és egészség-ügyi reform<br />
Karácsonyi kitekintô<br />
Németország az adventi időszakban leghangulatosabb oldalát<br />
mutatja be. Több mint 2500 karácsonyi vásár lenyűgözően kialakított<br />
környezetben várja látogatóit. Élvezze a karácsonyi hangulatra<br />
hangolódás ünnepét és kóstoljon bele a német<br />
karácsonyi vásárok csodás világába. Cikkünkben<br />
bemutatjuk a legismertebb és közkedvelt<br />
karácsonyi vásárok keresztmetszetét.<br />
Inhalt<br />
46<br />
Impresszum<br />
Wirtschaft in Ungarn<br />
Német-Magyar Gazdaság<br />
A DUIHK magazinja<br />
Megjelenés kéthavonta<br />
Kiadó:<br />
Német-Magyar Ipari<br />
és Kereskedelmi Kamara<br />
Az elnökség ügyvezetô tagja:<br />
Gabriel A. Brennauer<br />
H-1024 Budapest, Lövôház utca 30.<br />
Telefon: 06-1/345 7600,<br />
E-Mail: magazin@ahkungarn.hu<br />
Fôszerkesztô:<br />
Kelemen Tamás<br />
Hirdetések:<br />
Kovács Tímea<br />
Fordítás:<br />
Till Attila<br />
Lapterv: Auth Design<br />
Grafikai munka: Horváth Balázs<br />
Nyomda: Mester Nyomda Kft.<br />
Éves elôfizetés: 60 euro<br />
Ingyenes bemutató pédányt<br />
kérésre küldünk.<br />
Példány<strong>szám</strong>: 5000<br />
Copyright: DUIHK Budapest<br />
ISSN 1588-8932<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
5
Inhalt Fokus<br />
Der ungarische IT-Markt<br />
Gute Aussichten<br />
Vor allem dank einer zunehmenden<br />
Stabilisierung des makroökonomischen<br />
Umfelds, und durch die im<br />
Rahmen des II. Nationalen Entwicklungsplans<br />
ab dem zweiten Halbjahr<br />
2007 verfügbaren Subventionen ist<br />
auf dem ungarischen Informatik-<br />
Markt ab 2008 wieder mit einem verstärkten<br />
Wachstum zu rechnen.<br />
In den vergangenen Jahren wuchs der<br />
ungarische Informatik-Markt zweimal<br />
so schnell wie der westeuropäische.<br />
2007 hat sich jedoch das Wachstumstempo<br />
in Ungarn auf 3 bis 4 Prozent verlangsamt<br />
und damit etwa die in den alten EU-<br />
Ländern verzeichneten Raten erreicht.<br />
Die nachlassende Dynamik in Ungarn<br />
ist auf drei wichtige Faktoren zurückzuführen.<br />
Größter Abnehmer auf dem ungarischen<br />
Informatik-Markt ist der öffentliche<br />
Sektor – abhängig vom Segment erreicht<br />
dessen Anteil bis zu 25-30 Prozent.<br />
Infolge der Restriktionsmaßnahmen<br />
hat sich allerdings das Volumen der IT-<br />
Investitionen staatlicher Einrichtungen<br />
reduziert, sie machen derzeit nicht einmal<br />
mehr 20 Prozent des Marktes aus.<br />
Einen zweites großes Segment des<br />
Marktes waren Informatik-Investitionen,<br />
für die im Ausschreibungsverfahren Subventionen<br />
aus EU-Mitteln im Rahmen des<br />
I. Nationalen Entwicklungsplans zwischen<br />
2004 und 2006 gewährt wurden. Diese<br />
Programme und Projekte sind Ende des<br />
letzten Jahres ausgelaufen.<br />
Wachstumspotential dank<br />
Fördermitteln<br />
Mit den Ausschreibungen des II. Nationalen<br />
Entwicklungsplans, der für den<br />
Zeitraum von 2007 bis 2013 EU-Subventionen<br />
in Höhe von insgesamt 22,4 Milliarden<br />
Euro vorsieht, hat die Nationale<br />
Entwicklungsagentur zu Beginn dieses<br />
Jahres begonnen. Aber erst seit Herbst ist<br />
verbindlich bekannt, für welche Regierungsprojekte<br />
im Bereich IT im Rahmen<br />
des Programms Tenders ausgeschrieben<br />
werden. Von diesen Ausschreibungen des<br />
NFT-2 ist auf dem Markt bisher allerdings<br />
noch nicht viel zu spüren.<br />
6 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
Zoltán Komáromi, Geschäftsführer, IDC Hungary<br />
Schließlich hat auch sich die Verlangsamung<br />
des allgemeinen Wirtschaftswachstums<br />
auf die IT-Ausgaben der Unternehmen<br />
negativ ausgewirkt, in solchen Zeiten<br />
werden die Unternehmen noch umsichtiger<br />
als sonst, Entscheidungen über große Investitionsprojekte,<br />
wie z.B. IT-Investitionen<br />
werden noch gründlicher abgewogen.<br />
„Infolge all dieser Faktoren waren die<br />
vergangenen be<strong>ide</strong>n Jahre für den ungarischen<br />
IT-Markt nicht gerade herausragend,<br />
wir rechnen jedoch damit, dass sich<br />
die Situation 2008 wieder verbessert“,<br />
sagt Zoltán Komáromi, Geschäftsführer<br />
von IDC Hungary, der ungarischen Toch-<br />
ter eines führenden weltweiten ITK-Beratungsunternehmens.<br />
„Wenn die im Rahmen<br />
des Entwicklungsplans bereitgestellten<br />
Fördermittel abgerufen werden, ist<br />
mit einer neuen Welle von IT-Projekten<br />
zu rechnen. Auch auf Regierungsseite ist<br />
nicht von erneuten drastischen Maßnahmen<br />
zur Kostenreduzierung zu rechnen,<br />
sobald das Haushaltsdefizit einigermaßen<br />
stabilisiert ist. In diesem Sektor lassen<br />
in erster Linie die mit EU-Mitteln finanzierten<br />
Projekte einen Wachstumsschub<br />
erwarten. Insgesamt schätzen wir, dass alle<br />
mit aus dem Entwicklungsplan geförderten<br />
IT-Investitionen zusammen auf dem
den ungarischen IT-Markt ein zusätzliches<br />
Wachstum von 3-4% generieren – vorausgesetzt,<br />
dass es gelingt, alle Budgets auch<br />
restlos abzurufen. Die Erfahrungen des<br />
ersten Entwicklungsplanes zeigen jedoch,<br />
dass Ungarn auf diesem Feld recht erfolgreich<br />
sein kann.“<br />
Im Bereich „Verwaltung online“, neudeutsch<br />
auch „e-government“, wurde<br />
2006 die erste Phase abgeschlossen. Damit<br />
wurden die Grundlagen dafür gelegt, dass<br />
Ungarn in diesem Jahr bei der Bereitstellung<br />
von elektronischen Verwaltungsleistungen<br />
unter den europäischen Ländern<br />
von Rang 23 auf Rang 14 vorgerückt ist<br />
und hat damit den Durchschnitt der Union<br />
erreicht hat.<br />
Der ungarische IT-Markt wird auch<br />
durch neue Regulierungsvorgaben geprägt.<br />
Die Erwartung und der Anspruch, den<br />
gesetzlichen Vorschriften in diesem Bereich<br />
zu entsprechen, hat nach den Finanzdienstleistern<br />
jetzt auch in der öffentlichen Verwaltung<br />
Einzug gehalten. Es wurden z.B.<br />
solche Gesetze verabschiedet wie das KET-<br />
Gesetz von 2004, dass die die allgemeinen<br />
Verfahren und Regeln in öffentlichen<br />
Verwaltungsbehörden vorgibt. Es schreibt<br />
nicht nur die Einführung von elektronischen<br />
Dienstleistungen vor, sondern fordert<br />
von den zentralen und örtlichen Verwaltungsbehörden<br />
auch die Prüfung der<br />
dafür erforderlichen Informatik-Systeme.<br />
Damit wird sichergestellt, dass Informa-<br />
Die Struktur des ungarischen<br />
IT-Marktes ist auch im Wandel, mehr<br />
als 40 Prozent der Einnahmen machen<br />
die Dienstleistungen aus.<br />
tik-Investitionen so geplant und realisiert<br />
werden, dass zukünftige Integrationsprojekte<br />
und die Kommunikation zwischen<br />
den einzelnen Teilsystemen ermöglicht<br />
werden. Es ist damit zu rechnen, dass auch<br />
der Kreis der in öffentlichen Beschaffungsverfahren<br />
eingekauften Software breiter<br />
wird, und neben Infrastruktur- und Bürosoftware<br />
auch Prozesssoftware umfassen<br />
wird. Parallel dazu wirken sich in der privaten<br />
Wirtschaft auch solche gesetzliche<br />
Veränderungen aus wie die Liberalisierung<br />
öffentlicher Versorgungsmärkte oder<br />
Vorgaben, die den Umgang mit Daten im<br />
Bereich der Telekommunikation regeln.<br />
Parlamentswahlen gehen in Ungarn tradi-<br />
Fokus<br />
tionell damit einher, dass größere Projekte<br />
zur Systemintegration um einige Monate<br />
zurückgeworfen werden. Der Entwicklungsplan<br />
II könnte jedoch diesmal diesen<br />
Effekt abfedern, da er die Voraussetzung<br />
schafft, alle Investitionen, darunter<br />
auch die IT-Projekte, bis 2013 in einem<br />
Zeitrahmen zu verwirklichen, der über<br />
mehr als eine Regierungsperiode reicht. So<br />
sind z.B. auch Informatik-Investitionen<br />
der öffentlichen Hand, wie z.B. die Ausweitung<br />
von elektronischen Verwaltungsdienstleistungen,<br />
für mehrere Jahre im<br />
Voraus geplant, mit festen, gegenüber der<br />
EU zugesagten Fristen. Außerdem besteht<br />
Aussicht auf solche Großprojekte wie die<br />
Einführung eines elektronischen Mautsystems<br />
oder der Aufbau des geplanten neuen<br />
Regierungsviertels. Wenn diese Projekte<br />
verwirklicht werden, werden voraussichtlich<br />
weitere große Systemintegrationen<br />
folgen, die allein schon eine spürbare<br />
Belebung auf dem ungarischen IT-Markt<br />
bewirken werden.<br />
Konsolidierung und Vertikalisierung<br />
Auf dem ungarischen IT-Markt lässt sich<br />
gegenwärtig eine Konsolidierung sowohl<br />
globaler wie auch lokaler Natur beobachten.<br />
Ein sowohl für die Hardware- und<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
7
Fokus<br />
Softwarehersteller wie auch die Dienstleister<br />
wichtiger Meilenstein war in diesem<br />
Zusammenhang, dass die <strong>Ungarische</strong> Telekom<br />
(MT) im vergangenen Jahr die KFKI-<br />
Gruppe aufgekauft hat, die vor allem Informatik-Dienstleistungen<br />
anbietet. Das neue<br />
Tochterunternehmen erweitert zusammen<br />
mit der ebenfalls in die Gruppe integrierten<br />
T-Systems die Kompetenzen der der <strong>Ungarische</strong>n<br />
Telekom, die damit zu einem überaus<br />
starken IT-Dienstleister am Markt<br />
geworden ist und dabei geschickt die Konvergenz<br />
von Informatik und Telekommunikation<br />
für sich nutzt. Es wird sich erst noch<br />
zeigen, wie die anderen ungarischen Marktteilnehmer<br />
auf diese Bündelung von Stärken<br />
reagieren werden.<br />
Obgleich es wohl nicht als eindeutige<br />
Antwort auf die Aktivitäten der Telekom<br />
interpretiert werden kann, so war es<br />
doch ein bemerkenswerter Schritt, dass<br />
vor kurzem das Softwarehaus FreeSoft<br />
Zrt. die auf Systemintegration spezialisierte<br />
HumanSoft Kft. übernommen hat.<br />
Schon im vergangenen Herbst hatte es<br />
eine ähnliche Fusion zwischen der regional<br />
aufgestellten S&T Gruppe und der<br />
ungarischen Unitis Rendszerház (Systemhaus)<br />
Zrt. gegeben.<br />
„Unter den 20 größten Dienstleistern<br />
auf dem ungarischen IT-Markt dominieren<br />
multinationale Unternehmen, lediglich<br />
4-5 ungarische Anbieter finden sich hier“,<br />
erklärt, Zoltán Komáromi. „Wir beobachten<br />
jedoch, dass die Präsenz der internationalen<br />
Firmen immer vielfältiger wird.<br />
8 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
Immer mehr von ihnen errichten in Ungarn<br />
Dienstleistungs- und Entwicklungszentren,<br />
die die weltweite Organisation des Mutterhauses<br />
bzw. internationalen Kunden bedienen.“<br />
Zugleich schränken die multinationalen<br />
Firmen aber auch den Handlungsspielraum<br />
der ungarischen Mitbewerber auf<br />
dem einheimischen IT-Markt ein. Immer<br />
mehr ungarische Firmen suchen deshalb<br />
im Ausland nach neuen Wachstumschancen<br />
– sowohl in der Region als auch in entfernteren<br />
EU-Ländern oder in Übersee.<br />
Der Geschäftsführer von IDC Hungary<br />
weist zugleich darauf hin, dass auf dem<br />
ungarischen IT-Markt spezifische Kenntnisse<br />
zu einzelnen Industriezweigen immer<br />
wichtiger werden, sowohl bei den Anwen-<br />
Die IDC ist der führende Informationsdienstleister, Berater und Veranstalter der globalen<br />
IT-, Telekommunikations- und Technologieanwenderbranchen, und liefert Marktanalysen<br />
für die Führungskräfte von Unternehmen, für IT-Fachleute und Investoren, um<br />
ihre Geschäftsentscheidungen fundierter treffen und ihre Marktkenntnisse erweitern<br />
zu können. Durch das lokale, regionale und globale Know-How liefern die in 50 Ländern<br />
der Welt tätigen mehr als 900 Analysten von IDC wertvolle Informationen über<br />
aktuelle Chancen und Trends in der Technologie und der gesamten Branche. In den<br />
vier Jahrzehnten seines Bestehens hat IDC ihre Kunden durch strategische Ratschläge<br />
zum Erreichen ihrer wichtigen geschäftlichen Zielsetzungen verholfen. Das ungarische<br />
IDC-Büro wurde 1989 als erste in der Region eingerichtet. Heute ist das Unternehmen<br />
in 12 Ländern Mittel-Ost-Europas mit ihren Büros vertreten und veröffentlicht regelmäßig<br />
Analysen über 19 Länder.<br />
Die Konferenzen von IDC sind beliebte Treffpunkte der IT anbietenden und nutzenden<br />
Unternehmen als Foren zu aktuellen fachspezifischen Fragen. Die lokalen und<br />
regionalen Veranstaltungen ermöglichen den Teilnehmern die Orientierung über Brancheninnovationen<br />
und die Diskussion von Problemen im persönlichen Gespräch mit<br />
anderen Führungskräften aus IT und Management.Die kommenden Veranstaltungen<br />
der IDC werden Fragen zur Nutzung der Informationstechnik bei Herstellern, öffentlichen<br />
Versorgungsbetrieben und den Regierungsmärkten nachgehen.<br />
Weitere Informationen über die IDC finden Sie unter www.idchungary.hu<br />
dungen als auch im IT- und im Strategie-<br />
bzw. Management-Consulting. Heute<br />
bewerben sich neben den großen Konkurrenten<br />
auch kleinere, auf ein bestimmtes<br />
Vertikum spezialisierte Beratungsunternehmen<br />
um Ausschreibungen für Projekte,<br />
die spezielles Branchenwissen erfordern.<br />
Auch unter den Softwareentwicklern<br />
gibt es immer mehr Firmen, die sich auf<br />
einen bestimmten Industriezweig konzentrieren,<br />
während in ihren Angeboten häufig<br />
das Basis-System eines großen internationalen<br />
ERP-Anbieters auftaucht. In diesen Fällen<br />
betonen die beteiligten Firmen meist,<br />
dass die Zusammenarbeit vor allem auf die<br />
Branchenkenntnis des ungarischen Partners<br />
und sein Wissen um lokale Besonderheiten<br />
aufbaut. Während dies für die ungarischen<br />
Softwareentwickler die Flucht nach vorn<br />
bedeutet, erzwingen bei den Beratungsunternehmen<br />
die Erwartungen des Marktes<br />
die vertikale Spezialisierung.<br />
Dienstleister auf dem Vormarsch<br />
Die Struktur des ungarischen IT-Marktes<br />
ändert sich zusehends, mehr als 40% des<br />
Umsatzes stammen bereits aus Dienstleistungen.<br />
Bezeichnend für diesen Trend ist,<br />
dass selbst als klassische Hardware- oder<br />
Software-Hersteller bekannte Firmen wie<br />
EMC, Fujitsu-Siemens Computer oder<br />
Novell immer stärker auf dem Dienstleistungsmarkt<br />
präsent sind. Dies belegt,<br />
dass mit dem Rückgang der Umsätze bzw.<br />
der Gewinne aus dem Verkauf von Hardware<br />
oder Software-Lizenzen immer mehr<br />
Marktteilnehmer im Dienstleistungsbereich<br />
die besten Chancen für weiteres<br />
Wachstum sehen. Der immer reifere ungarische<br />
Markt mit seinem steigenden Bedarf<br />
an Dienstleistungen gibt dies auch her.<br />
„Die Region Ost-Mitteleuropa, und<br />
innerhalb der Region auch Ungarn, bietet<br />
zahlreiche Vorteile auf dem Gebiet der Prozess-Auslagerung“,<br />
sagt Zoltán Komáromi.<br />
Dieses Near-Shore-Outsourcing ist zwar<br />
kostspieliger als Offshore-Modelle, aber<br />
immer noch billiger als die Auslagerung in<br />
Westeuropa. Außerdem bietet die Region<br />
als EU-Bestandteil einen entsprechenden<br />
Regulierungsrahmen, was z.B. unter dem<br />
Aspekt der Datensicherheit von nicht zu<br />
unterschätzender Bedeutung ist. Es ist<br />
bezeichnend, dass fernöstliche Outsourcing-Dienstleister<br />
Standorte in der Region<br />
eröffnen, um die hiesigen Möglichkeiten<br />
zu nutzen. In diesem Segment verzeichnete<br />
Ungarn in den vergangenen Jahren<br />
ein derart starkes Wachstum, dass auf<br />
dem Arbeitsmarkt bereits ein Mangel an<br />
entsprechenden Fachkräften besteht. Die<br />
multinationalen Unternehmen erwarten<br />
Absolventen mit mehr spezialisiertem und<br />
praktischen Wissen und entsprechenden<br />
Sprachkenntnissen, und arbeiten deshalb<br />
immer enger mit Universitäten zusammen.<br />
Allerdings haben die große Arbeitskräftenachfrage<br />
sowie steigende Arbeitgeberabgaben<br />
auch einen Anstieg der Kosten<br />
zur Folge. In den kommenden 4-5 Jahren<br />
muss sich daher die Region sehr sorgsam<br />
positionieren, um trotz der teureren<br />
Arbeitskräfte und Konkurrenz durch Offshore-Modell<br />
auf dem globalen Outsourcing-Markt<br />
auch langfristig wettbewerbsfähig<br />
bleiben zu können, z.B. durch spezialisierte<br />
Dienstleistungsangebote mit<br />
höherer Wertschöpfung und der Einführung<br />
flexibler Beschäftigungsformen.<br />
Endre Kis
Der ungarische IT-Markt<br />
Neue Anwendungen für<br />
neue Kundenwünsche<br />
Der ungarische Informatik-Markt hat<br />
sich in den letzten ein-zwei Jahren<br />
nicht nur bei den Umsätzen mit Hardware<br />
und Softwares, sondern auch<br />
in Bezug auf die Nachfrage und das<br />
Angebot von neuen Dienstleistungen<br />
gründlich verändert. Anwender<br />
erwarten immer mehr Mobilität, die<br />
Nachfrage nach komplexen Dienstleistungen<br />
und Industrielösungen<br />
wächst, Unternehmen beginnen,<br />
Business-Intelligence-Technologien zu<br />
nutzen und starten erste Projekte mit<br />
„Service-orientierten Architekuren“<br />
(SOA). Unterdessen bleibt IT-Sicherheit<br />
eine zentrale Frage, aber die<br />
Erwartungen der Anwender reichen<br />
inzwischen weit über Antivirenprogramme<br />
und Spam-Filter hinaus.<br />
Auf dem ungarischen Hardwaremarkt<br />
hat in diesem Jahr der Verkauf<br />
von Notebooks den von PCs<br />
zum ersten Mal überstiegen. Zu einem<br />
ähnlichen Wendepunkt ist auch der Druckermarkt<br />
gelangt: gemessen an der verkauften<br />
Stückzahl haben Multifunktionsgeräte<br />
die einfachen Drucker inzwischen<br />
weit hinter sich gelassen. Auch der<br />
Markt für anwendungsspezifische Hardware<br />
wächst, vor allem auf dem Gebiet der<br />
IT-Sicherheit und der Industrieinformatik.<br />
Und Dank der Infrastruktur-Projekte<br />
in der Telekommunikation wächst auch<br />
der der Markt für Netzwerkkomponenten<br />
überdurchschnittlich schnell.<br />
Sicherheit – kritisch fürs Geschäft<br />
Auf dem Softwaremarkt verbuchte das<br />
Segment IT-Sicherheitsanwendungen in<br />
den letzten drei Jahren herausragende<br />
Zuwächse, und dieser Trend wird sich voraussichtlich<br />
weiter fortsetzen. Die Nachfrage<br />
nach Basissoftware, Antiviren- und<br />
Spam-Filter-Programmen wächst dynamisch,<br />
aber auch professionelle IT-Sicherheitsanwendungen<br />
sind in Ungarn auf dem<br />
Vormarsch, z.B. im Bereich der Benutzer-<br />
Authentifizierung oder beim betrieblichen<br />
Sicherheitsmanagement.<br />
„Eine der wichtigsten Wachstumsmotoren<br />
bei Basissoftware-Produkten ist<br />
die Innovation. Es werden immer neue<br />
Funktionalitäten entwickelt, um aktuelle<br />
Bedrohungen abwehren zu können“,<br />
erklärte Zoltán Komáromi, Geschäftsführer<br />
der IDC Hungary. Andererseits<br />
expandiere der Markt „nach unten“, d.h.<br />
in Richtung immer kleinerer Firmen.<br />
Selbst kleine und mittlere Unternehmen<br />
(KMU) nutzen heute immer komplexere<br />
Systeme, dadurch werden allerdings auch<br />
die Sicherheit von Anwenderdaten und<br />
der Umgang mit Zugriffsberechtigungen<br />
immer mehr zum erfolgskritischen Faktor<br />
für das Geschäft.<br />
Dabei stellen nicht nur externe Bedrohungen<br />
ein Risiko dar, sondern auch die<br />
Angestellten selbst, die – unabsichtlich<br />
oder bewusst – die Sicherheit der Daten,<br />
Informationen und damit letztlich auch<br />
die Interessen des Unternehmens gefährden<br />
können. Das rückt die Benutzer-Identifikation<br />
und –Authentifizierung und das<br />
Management von Zugriffsrechten ins Zentrum<br />
der Aufmerksamkeit.<br />
Die großen internationalen Unternehmen<br />
für IT-Sicherheit versuchen, umfassende<br />
Lösungen anzubieten, die mehrere<br />
Schutzfunktionen integrieren. Trotzdem<br />
behaupten sich auch die so genannten<br />
„Best-of-Bried“-Produkte weiter am<br />
Markt: Viele Unternehmen, die großen<br />
Wert auf IT-Sicherheit legen, bevorzugen<br />
mehrstufige Schutzmechanismen, die auf<br />
Produkten mehrerer verschiedener Hersteller<br />
basieren.<br />
Infolge dieser Anstrengungen war die<br />
in der letzten Zeit spürbare Konsolidierung<br />
auf dem Softwaremarkt bei Produkten<br />
und Lösungen für die IT-Sicherheit<br />
weniger stark ausgeprägt. Obwohl<br />
Sicherheitsfunktionen, wie zum Beispiel<br />
die Administration von Benutzerrechten,<br />
immer häufiger in die Anwender- oder<br />
Fokus<br />
Systemsoftware integriert werden, gibt es<br />
heute ein bezaubernd breites Spektrum<br />
von eigenständigen Sicherheitssoftware-<br />
Lösungen. Auch ungarische Software-<br />
Unternehmen im Bereich der IT-Sicherheit<br />
können ansehnliche Erfolge vorweisen.<br />
<strong>Ungarische</strong> Anbieter entwickeln z.B.<br />
Firewalls, Software zum Monitoring des<br />
Datenverkehrs in Netzwerken, Virenschutz-Lösungen<br />
oder spezielle Lösungen<br />
zur Wiederherstellung von beschädigten<br />
oder gelöschten Daten. Einschlägige<br />
gesetzliche Vorschriften befördern übrigens<br />
die Entwicklung auf diesem Markt.<br />
Dienstleistungen gefragt<br />
Nach Berechnungen von IDC wies der IT-<br />
Dienstleistungsmarkt in Ungarn im letzten<br />
Jahr ein Volumen von 827 Millionen<br />
Dollar auf, im Vergleich zum Vorjahr entspricht<br />
dies einem Plus von 3,3 Prozent,<br />
in Forint gerechnet sogar um 9,3 Prozent.<br />
Im laufenden Jahr rechnet IDC mit einem<br />
Wachstum um 5 Prozent sein, in den<br />
nächsten fünf Jahren könnte dieser Sektor<br />
jedoch nach Ansicht der Marktforscher in<br />
Ungarn im Durchschnitt jährlich um 7-8<br />
Prozent wachsen.<br />
Verschiebungen am Dienstleistungsmarkt<br />
lassen sich nach Ansicht des IDC-<br />
Geschäftsführers vor allem daran ablesen,<br />
dass dort, wo in früheren Jahren in erster<br />
Linie Hardware-Produzenten und multi-<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6
Fokus<br />
nationale Software-Anbieter sowie größere<br />
Systemintegratoren als Service-Anbieter<br />
auftraten, mittlerweile auch kleinere,<br />
einheimische Unternehmen mit immer<br />
mehr Dienstleistungen präsent sind. Die<br />
kleineren Unternehmen konzentrieren sich<br />
auf die Einführung und kundenspezifische<br />
Adaption von Softwareanwendungen, auf<br />
branchenspezifische Lösungen und auf<br />
Beratung: diese Bereiche verzeichneten<br />
im vergangenen Jahr ein weit überdurchschnittliches<br />
Wachstum von 8,5 Prozent.<br />
Bemerkenswert ist dabei, dass 2006 der<br />
Finanzsektor erstmals mehr für IT-Dienstleistungen<br />
ausgegeben hat als der Regierungssektor,<br />
und damit 20 Prozent des<br />
Marktvolumens abnahm.<br />
Datenspeicherung und<br />
Business Intelligence<br />
Auf dem Markt für Datenspeichersysteme<br />
wächst zwar die verkaufte Speicherkapazität<br />
rap<strong>ide</strong>, aber angesichts fallender Preise<br />
ist der Umsatzanstieg eher besche<strong>ide</strong>n.<br />
Der ungarische Markt folgt damit internationalen<br />
Trends. Höhere Einnahmen und<br />
Margen erhoffen sich die Anbieter deshalb<br />
auch hier von Softwareprodukten. Wegen<br />
der rasanten Zunahme der Speicherkapazitäten<br />
und Datenmengen wächst bei<br />
den Anwendern der Bedarf nach „Storage<br />
Management“, d.h. nach Lösungen zur<br />
Überwachung der Daten über den gesamten<br />
Lebenszyklus hinweg und zur hierarchischen<br />
und damit kosteneffizienten Speicherung<br />
der Daten. Bisher wurden solche<br />
Lösungen vor allem von Großunternehmen<br />
und staatlichen Einrichtungen nachgefragt,<br />
doch mit fallenden Hardwarepreisen<br />
und steigenden Ansprüchen machen<br />
die Anbieter mittlerweile auch mit mittlere<br />
Unternehmen immer mehr Umsatz. Diese<br />
Firmen kaufen vorerst jedoch vor allem<br />
Hardware, ihr Bedarf an Storage-Management-Software<br />
ist hingegen vorerst noch<br />
gering, da ihre Speicherinfrastruktur noch<br />
relativ einfach ist und durch die mit den<br />
Speichersystemen gelieferte Basissoftware<br />
effektiv verwaltet werden kann.<br />
Forderungen des Gesetzgebers<br />
beleben den Markt<br />
„Der Markt für Dokumenten-Management-Software<br />
verdankt – zumindest was<br />
die öffentlichen Verwaltungen betrifft –<br />
seinen Aufschwung vor allem gesetzlichen<br />
Regelungen“, erklärte Zoltán Komáromi.<br />
Das Gesetz über die allgemeinen Regeln<br />
der Verwaltungsverfahren aus dem Jahr<br />
2004 hat grundlegende Vorgaben für die<br />
Einführung der elektronischen Akten-<br />
10 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
verwaltung und von online-Verwaltungsdienstleistungen<br />
geregelt. Die meisten<br />
Unternehmen setzen heute Systeme zum<br />
Dokumenten-Management noch nicht<br />
unbedingt deshalb ein, weil dies gesetzlich<br />
vorgeschrieben ist. Dennoch haben<br />
sie schon die spätere Einführung der vollständigen<br />
elektronischen Verwaltung vor<br />
Augen. Mit ihren Investitionen schaffen sie<br />
daher jetzt eine Infrastruktur, die ihnen in<br />
Zukunft Vorteile im Wettbewerb verschaffen<br />
kann. Bei den Unternehmen wächst<br />
Der IT-Dienstleistungsmarkt in Ungarn<br />
betrug letztes Jahr 827,2 Millionen Dollar.<br />
dabei vor allem der Bedarf, neben strukturierten<br />
Daten auch nicht strukturierte, in<br />
verschiedensten Dokumenten enthaltene<br />
geschäftsrelevante Informationen elektronisch<br />
zu speichern und zu verwalten. All<br />
dies schafft einen dynamisch wachsenden<br />
Markt für die Dokumentenverwaltung in<br />
Ungarn, und dieser Trend wird sich auch<br />
in den nächsten Jahren fortsetzen.<br />
Datenwüste für das Geschäft nutzen<br />
Als Folge der organischen Erweiterung der<br />
Informatik-Ausstattung der Unternehmen<br />
und ihres Bedarfs an Datenspeicherung<br />
und -verwaltung entwickelt sich auch in<br />
Ungarn ein Markt für Business Intelligence-Lösungen<br />
(BI). Große und mittlere<br />
Unternehmen nutzen seit Jahren integrierte<br />
Anwendungen zur Unternehmensführung,<br />
häufig ergänzt um branchenspezifische<br />
Erweiterungen. Vor allem die<br />
auf diese Weise angehäufte Datenmenge<br />
macht die Einführung von BI-Systemen<br />
notwendig. Parallel dazu werden aber auch<br />
die Anforderungen an Dateneingabe, -verwaltung,<br />
und –nutzung immer komplexer,<br />
z.B. bei der Kundenbetreuung oder der<br />
Prozessoptimierung. Derzeit konzentriert<br />
sich der Markt für BI-Lösungen in Ungarn<br />
vor allem auf Data-Warehouse-Systeme, es<br />
werden neue Systeme eingerichtet, bestehende<br />
erweitert, d.h. die Aufhäufung von<br />
Datenmengen geht weiter.<br />
Data-Warehouse-Systeme werden generell<br />
in zwei Bereichen verwendet: zum<br />
einen zur Effizienzkontrolle im Finanzwesen,<br />
zum anderen im Marketing und<br />
beim Kundenmanagement. Selten werden<br />
jedoch analytische Systeme eingerichtet,<br />
die mit vordefinierten, branchen- oder<br />
funktionsspezifischen Datenmodellen und<br />
Indikatoren arbeiten. Meistens werden<br />
auf ein bestimmtes Unternehmen individuell<br />
zugeschnittene Data-Warehouse-<br />
Systeme errichtet, für die dann individuelle<br />
Abfrage-Lösungen entwickelt werden,<br />
wie zum Beispiel bei den Finanzdienstleistern.<br />
Auf diesem Markt sind KMU erst<br />
seit kurzem präsent. Sie bauen aber meist<br />
kein Data-Warehouse-System auf, sondern<br />
suchen weniger kostspielige Lösungen für<br />
die Entscheidungsvorbereitung und Effizienzkontrolle<br />
im Finanzbereich. Dies ist<br />
vor allem darauf zurückzuführen, dass sich<br />
bei den KMU die Penetration mit ERP-<br />
Systemen (Enterprise Resource Planning)<br />
erhöht hat, und die Unternehmen nun<br />
versuchen, neben der Automatisierung<br />
von Abläufen noch mehr aus den Investitionen<br />
zu holen. Hier werden keine Einzellösungen<br />
eingeführt, sondern BI-Module<br />
für die jeweilige Anwendungssoftware. Die<br />
ungarischen Firmen, die diese System vor<br />
Ort implementieren, ergänzen die Module<br />
in aller Regel um industriespezifisches<br />
Know-How, entsprechende Erfahrungen<br />
und ergänzende Dienstleistungen.<br />
Anwendungsintegration und SOA<br />
Von den be<strong>ide</strong>n Trends, die heute die<br />
internationale IT-Entwicklung bestimmen,<br />
nämlich die Integration verschiedener<br />
Anwendungen und „Service-Orientierte<br />
Architekturen“ (SOA), ist in Ungarn<br />
am ehesten die Anwendungsintegration<br />
präsent. Bei SOA-Lösungen sind die<br />
Unternehmen in Ungarn meist noch in<br />
der Orientierungsphase. Allerdings gibt es<br />
selbst hier schon Projekte, zum Beispiel im<br />
Finanzsektor, die gegenwärtig schon realisiert<br />
werden.<br />
„Anwendungsintegration wird vorwiegend<br />
im Banksektor und bei den Fernmeldedienstleistern<br />
gebraucht, daneben<br />
ist aber auch die Regierung zu einem<br />
wichtigen Player auf der Anwenderseite<br />
geworden“, sagt Zoltán Komáromi. Diese<br />
Projekte werden meist nicht mit dem<br />
Ziel durchgeführt, den laufenden Betrieb<br />
effizienter zu gestalten. Vielmehr wollen<br />
die Unternehmen die Daten aus verschiedenen<br />
Back-Office-Anwendungen<br />
entsprechend den Arbeitsabläufen unter<br />
einer einheitlichen Front-End-Oberfläche<br />
integrieren. Mit der Vereinheitlichung<br />
des Front-Ends wird nämlich die Einführung<br />
oder Umgestaltung von Prozessen in<br />
großen Organisationen deutlich einfacher,<br />
es bedarf weniger Schulungen und kostet<br />
auch weniger. Auf diesem Gebiet läuft<br />
gegenwärtig meist erst die Integration<br />
bereits vorhandener Anwendungen, aber<br />
noch nicht der Ersatz durch voll SOAfähige<br />
neue Anwendungen.<br />
Endre Kis
Spagat zwischen Sparkurs und Innovation<br />
Telekom-Markt<br />
im Umbruch<br />
Beständig ist nur der Wandel. Doch kaum ein Industriezweig ist einer so dynamischen<br />
Transformation unterworfen, wie IT und Telekommunikation. Die<br />
ungarische Tochter der <strong>Deutsch</strong>en Telekom setzt in Zeiten von rückläufiger<br />
Profitabilität und umkämpften Märkten auf durchdachte Veränderung. Thilo<br />
Kusch, Kaufmännischer Leiter und stellvertretender Generaldirektor über Kosten,<br />
Konsequenzen und Kommunikation im Gespräch mit Éva Farkas.<br />
EBITDA-Einbußen und entlassene Mitarbeiter<br />
sind nicht nur Signale für Marktbeobachter<br />
und Anleger, sondern bedeuten<br />
Handlungsbedarf und große Herausforderungen<br />
für das Unternehmen. Wo sehen<br />
Sie Ihre Rolle als Kaufmännischer Leiter?<br />
Ich sehe Finanzen als Service- und Supportfunktion,<br />
die ich nur dann wahrnehmen<br />
kann, wenn ich das Geschäft sehr detailliert<br />
verstehe und so auch unterstützen<br />
kann. Man hat natürlich als Finanzchef<br />
auch ein bisschen den erhobenen Zeigefinger,<br />
da wir in einer Industrie tätig sind, wo<br />
Kosteneffizienz und -disziplin eine erhebliche<br />
Rolle spielen.<br />
Costcutting findet momentan vor allem im<br />
Personalbereich statt, die Magyar Telekom<br />
trennt sich von 15% ihrer Mitarbeiter. Warum<br />
haben sie sich für diesen drastischen<br />
Lösungsansatz entschieden?<br />
Das ist le<strong>ide</strong>r die Konsequenz aus der Entwicklung<br />
im Telekommunikations-Sektor,<br />
nicht nur in Ungarn. Im traditionellen<br />
Geschäft, wie Sprachtelefonie, schrumpft<br />
relativ gesehen der Markt durch zunehmenden<br />
Wettbewerb und Deregulierung.<br />
Trotzdem macht diese Sparte immer noch<br />
den größten Teil unseres Geschäftes und<br />
unseres Profites aus. Auf der andren Seite<br />
sind wir sehr erfolgreich in den neuen<br />
Businesszweigen, wie Breitband und<br />
ADSL, wir haben jetzt IPTV gelauncht<br />
und der schnelle Internetzugriff über<br />
Mobilfunk und Laptop sind auch interessante<br />
Entwicklungen. Dies sind Geschäftsfelder,<br />
die momentan noch klein sind, aber<br />
sehr schnell wachsen - doch sind sie natürlich<br />
von der Profitabilität nicht so attraktiv,<br />
wie das traditionelle Geschäft.<br />
Wie darf man sich das konkret vorstellen?<br />
Ein kleines Zahlenbeispiel: unsere Festnetzumsätze<br />
im Geschäftskundenbereich<br />
sind im dritten Quartal auf Jahressicht<br />
um 29 % gefallen. Wir müssen in nächster<br />
Zeit versuchen, stabil zu bleiben und<br />
in rückläufigen, traditionellen Bereichen<br />
stärker auf die Kosten achten. Da wir hier<br />
und im Headquarters die meisten Mitarbeiten<br />
haben, mussten wir hier ansetzen,<br />
die Entlassungen haben 37% der Managerpositionen<br />
ebenfalls betroffen. So führt<br />
die radikale Transformation der Industrie<br />
auch zu Veränderungen in der Unternehmensstruktur.<br />
Wo sehen Sie die Chancen für die Magyar<br />
Telekom und wie können Sie diese Entwicklung<br />
positiv beeinflussen?<br />
Es war sehr wichtig, dass wir in das IT-Business<br />
eingestiegen sind. Die Konzepte basieren<br />
darauf, dass die Unternehmen immer<br />
öfter einen Prov<strong>ide</strong>r für IT und Telekommunikation<br />
haben wollen, der eine individuelle<br />
Lösung parat hat. Unsere Branche ist<br />
sehr investitionsintensiv, wir streben eine<br />
ausgeglichene Investitionsstruktur an. Es<br />
fließen heuer knapp 14% des Umsatzes in<br />
Netzwerke. Der Investitions-Mix, zwischen<br />
alten Netzen und neuer Technologie ändert<br />
sich, hierzu kommen Kosten, wie für die<br />
Erneuerung der GSM-Lizenz, oder vielleicht<br />
ein stärkerer Vorstoß in NGN. Eine<br />
klare Chance ist die verbesserte Betreuung<br />
des Mittelstandes.<br />
Was tun Sie für die lebensnotwendige<br />
Innovation im IT-Sektor?<br />
Wir haben einen eigenen Bereich, wo die<br />
Mitarbeiter ohne Einschränkungen kre-<br />
Inhalt Fokus<br />
ative Ideen entwickeln können, wie z.B.<br />
mit dem Kauf der Plattform IWIW, die<br />
in 3-5 Jahren Umsatzbeitrag leisten kann.<br />
Man muss natürlich hier auch et was riskieren,<br />
denn wir stellen Mittel zur Verfügung<br />
mit dem Wissen, dass einige Sachen<br />
nicht klappen werden. Das ist die Schwierigkeit<br />
an der jetzigen Situation: wenn<br />
man nur spart, wird man irgendwann sehr<br />
effizient, aber verliert den Anschluss und<br />
die Innovation. Wir arbeiten z.B. auch mit<br />
Google zusammen, um mobile Kommunikation<br />
und Internet zu verknüpfen, wobei<br />
der Focus auf Einfachheit und Kundenfreundlichkeit<br />
liegt.<br />
Seit den undurchsichtigen Verträgen von<br />
Montenegro wird bei Ihnen Transparenz in<br />
der Unternehmensführung großgeschrieben.<br />
Wie sieht das in der Praxis aus?<br />
Man muss wissen, dass historisch bedingt<br />
die Geschäftspraktiken sich von Land zu<br />
Land untersche<strong>ide</strong>n. Ich bin der Meinung,<br />
dass in erster Linie das Management eine<br />
Vorbildfunktion hat, wir setzen auf eine<br />
saubere, vernünftige Geschäftspolitik und<br />
offene interne, wie auch externe Kommunikation.<br />
Letztendlich ist es ein Punkt der<br />
Unternehmenskultur. Wir beziehen Position,<br />
regen Diskussionen an, versuchen<br />
durch Trainings und Case Studies die Kollegen<br />
zu sensibilisieren, ihr Urteilsvermögen<br />
zu schulen. Die Botschaft ist, dass man<br />
nur auf diese Art erfolgreich sein kann.<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
11
Fokus<br />
KMU-Prozesse auf dem Prüfstand<br />
Von Excel zu ERP<br />
Tiefes Fachwissen, viel Herzblut und enormes Potential steckt in den ungarischen<br />
KMU-s – dies haben auch IT-Unternehmen entdeckt. So ändern<br />
immer mehr Software-Anbieter ihre Strategie und weiten ihr Portfolio aus,<br />
um den neuen Anforderungen der über sich hinauswachsenden Familienbetriebe<br />
gerecht zu werden. Anpassungen sind auf be<strong>ide</strong>n Seiten nötig, denn<br />
mit Excel-Tabellen ist die Kapazitätsplanung kaum optimierbar und im Smoking<br />
lässt sich keine Melkmaschinensteuerung verkaufen. So finden Projektbesprechungen<br />
über ERP-Systeme schon mal in Gummistiefeln statt und es<br />
entstehen spezielle Software-Anwendungen für Bestattungsunternehmen.<br />
Bei KMU-s ist meist noch der<br />
Gründer als Geschäftsführer tätig,<br />
er kennt sein Geschäft bis ins letzte<br />
Detail. Bei Investitionen geht es in erster<br />
Linie um sein Geld und seine Zeit,<br />
der Softwareberater muss sich sowohl mit<br />
dem Geschäft, als auch mit den Prozessen<br />
auskennen – weiht Csaba Balázs, Presales<br />
Manager bei SAP in die Feinheiten des<br />
Businesses mit KMU-s ein. Den auf den<br />
ersten Blick unverständlichen Zusammenhang<br />
zwischen mittleren Unternehmen<br />
und SAP löst der Manager auf: „Wir<br />
haben uns bis zum Jahre 2010 zum Ziel<br />
gesteckt, global 100.000 Kunden zu bedienen.<br />
Dies ist unter der ausschließlichen<br />
Gewinnung von Großunternehmen nicht<br />
möglich.” Folglich rückten die KMU-s als<br />
Zielgruppe nach. Die Idee ist nicht abwe-<br />
12 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
Segmentierte, sogar individuelle<br />
Beratung und gezielter Produktverkauf<br />
sind die Schlüssel zu den KMU-s<br />
gig, denn es gibt ca. 15-20.000 Betriebe<br />
mit bis zu 2 Milliarden HUF Umsatz in<br />
Ungarn. Die Ressourcen sind knapp, die<br />
KMU-s können sich meist kein eigenes<br />
IT-Personal leisten. Trotzdem wachsen mit<br />
den Aufträgen und Umsätzen auch die<br />
Anforderungen im IT-Bereich und genau<br />
hier sehen Dienstleister ihre Chance: Segmentierte,<br />
sogar individuelle Beratung<br />
und gezielter Produktverkauf.<br />
Auch das Unternehmen Freudenberg IT<br />
Hungary hat dies erkannt, wie der General<br />
Manager Eduard Schlauch bestätigt:<br />
„Ungarn ist für uns ein sehr interessanter<br />
Markt. Die Unternehmen sind zwar noch<br />
eher klein, jedoch produzieren sie enorme<br />
Wachstumsraten. Unsere ausländischen<br />
Partnerfirmen haben hier Tochterunternehmen,<br />
auch diesem Potential wollen wir<br />
begegnen.” Verglichen mit <strong>Deutsch</strong>land<br />
hat IT in diesem ungarischen Sektor noch<br />
nicht wirklich Einzug gehalten und außerdem<br />
ist das Land durch die zentrale Lage<br />
ein <strong>ide</strong>ales Sprungbrett nach Osteuropa.<br />
Viele Gründe also, die für die ungarischen<br />
KMU-s als Target für Softwareunternehmen<br />
sprechen, doch was spricht für eine<br />
neue Software, dessen Implementierung<br />
inklusive Beratung, je nach Dienstleister<br />
und Komplexität sich von ca. 2 Millionen<br />
HUF bis 100.000 Euro erstreckt? „Nach<br />
unseren Erfahrungen sind die Unternehmen<br />
bereit, ungefähr 1-1,5% ihres Jahresumsatzes<br />
in EDV zu investieren, die Vorteile<br />
sind vielschichtig. Bei der Einführung<br />
eines neuen EDV-Systems findet zwangsläufig<br />
eine kritische Betrachtung der Prozesse<br />
statt, eine automatische Prozessoptimierung<br />
mit einem Partner, der nicht<br />
betriebsblind ist” – erklärt der erfahrene<br />
Fachmann. „Die Durchlaufzeiten verringern<br />
sich, bei produzierenden - und Handelsunternehmen<br />
wird die Lagerhaltung<br />
optimiert, dadurch ergeben sich neue<br />
Chancen, die freigewordene Kapazität<br />
bewusst einzusetzen. Die Materialkosten<br />
bleiben natürlich, doch abhängig von der<br />
„Vorerfahrung” des Unternehmens sind<br />
Einsparungen bis zu 20% möglich. Diese<br />
Einsparung bezieht sich auf Durchlaufzeiten,<br />
die natürlich wieder anteilig auf die<br />
Kosten reduzierend wirken, aber keinesfalls<br />
in voller Höhe ankommen können.”<br />
- schätzt der 66-jährige CEO.<br />
Die „Vorerfahrung” sind bei 4/5 der<br />
Unternehmen Excel-Tabellen oder ähnliche<br />
Lösungen, ca. 10% sind User von<br />
integrierten Systemen und so werden<br />
ungefähr 800 unterschiedliche Software-<br />
Anwendungen von KMU-s genutzt – zeigen<br />
Untersuchungen von SAP. Hierzu zählt<br />
auch Software, die von ambitionierten Studenten<br />
für einzelne Firmen entwickelt wurden.<br />
„Diese Lösungen sind sehr gut, sie<br />
sind vollständig auf die Bedürfnisse der<br />
Betriebe abgestimmt, auch ich habe schon
so etwas programmiert” – erinnert sich<br />
Balázs, der mittlerweile auch Erfahrung bei<br />
über 30 SAP-Einführungen hat. „Das Problem<br />
beginnt nur dann, wenn der findige<br />
Student mit einem Austauschprogramm<br />
ins Ausland geht, oder zu seiner Freundin<br />
aufs Land zieht. Meist verabschiedet sich<br />
dann die Firma nicht nur vom Programmierer,<br />
sondern auch vom Support. Um<br />
beim Erweiterungsbedarf dann den Quellcode<br />
noch herauszufinden, ist eine wahre<br />
Meisterleistung” – erläutert der 44-jährige.<br />
Mangelnder Support ist auch einer<br />
der Gründe, warum sich KMU-s für eine<br />
neue Investition im IT-Bereich entsche<strong>ide</strong>n.<br />
Weitere Motivation bieten undurchschaubare<br />
Informationsmassen, der Bedarf<br />
Buchhaltung, Cashflow und Außenstände<br />
besser im Griff zu haben, die Vorschriften<br />
eines wichtigen Auftraggebers und manchmal<br />
auch das Kontrollbedürfnis des Inhaber<br />
oder Geschäftsführers.<br />
Steigende Auftragszahlen waren der<br />
Grund für die Geschäftsleitung der Firma<br />
Profémtec, um ein Produktionssteuerungssystem<br />
Ende letzten Jahres einzuführen.<br />
Das System besteht aus einem Basispaket,<br />
welches customisiert wurde. Der<br />
Geschäftsführer Ferenc Lajtos des metallverarbeitenden<br />
Betriebes in Székesfehérvár<br />
erzählt: „Wir haben vorher mit Excel-<br />
Tabellen gearbeitet, doch die Qualität und<br />
Quantität unserer Aufträge hat eine Investition<br />
dieser Größenordnung sinnvoll und<br />
notwendig gemacht. Ich habe persönlich<br />
die Anforderungen zusammengeschrieben,<br />
wie die Arbeitsschritte aufeinander<br />
aufbauen, wie die Dokumentation erfolgen<br />
soll. Besonders wichtig war uns die<br />
Abstimmung der Kapazitäten von Mensch<br />
und Maschine.” Die Investition für 6 Millionen<br />
HUF wurde auf Raten bezahlt, zu<br />
80% wird sie momentan genutzt, besonders<br />
Reporting-Tools finden Anwendung.<br />
Doch bereits nächstes Jahr verspricht die<br />
Auftragslage 100%-igen Einsatz, so generiert<br />
die Investition neue Aufträge und<br />
eröffnet auch bis dato nicht wahrnehmbare<br />
Möglichkeiten. Davon möchten auch<br />
andere Unternehmen profitieren, so haben<br />
schon einige Profémtec besucht, um sich<br />
eine gelungene Implementation aus der<br />
Nähe anzuschauen.<br />
Ebenfalls ein Mittelständler, die Firma<br />
Transmetallbau hat ca. 5000 Euro in die<br />
neue Software investiert, die bei der Produktionsplanung<br />
helfen soll – informiert<br />
der Betriebsleiter János Fekete. Das Unternehmen<br />
aus der Sparte Metallverarbeitung,<br />
welches sowohl in Miskolc als auch in<br />
<strong>Deutsch</strong>land präsent ist, arbeitet seit Herbst<br />
2005 mit der neuen Anwendung. „Wir<br />
haben uns zu dieser Investition entschie-<br />
Csaba Balázs, Presales Manager bei SAP Eduard Schlauch, General Manager,<br />
Freudenberg IT Hungary<br />
den, um die Planung zu verbessern und um<br />
die Bestellungen und Produktion zu takten.<br />
Besonders relevant sind diese Tools bei der<br />
steigenden Anzahl von kleinen, speziellen<br />
Aufträgen, weniger bei Serienfertigung” -<br />
erläutert Fekete die Zusammenhänge. Auch<br />
für Transmetallbau spielt für das Reporting-System<br />
eine wichtig Rolle, welches die<br />
Grundlage für Analysen darstellt und dabei<br />
hilft, Optimierungen vorzunehmen.<br />
Um jedoch als System-Dienstleister<br />
nicht nur wirklich sinnvolle, sondern<br />
für die Kunden auch wirtschaftliche<br />
Lösungen anbieten zu können, muss man<br />
die Bedürfnisse der Kunden verstehen.<br />
„Das Gespräch auf gleicher Augenhöhe ist<br />
sehr wichtig” - bestätigt der erste Mann<br />
von Freudenberg IT. „ Wir müssen uns in<br />
die Lage der Kunden versetzen können,<br />
müssen ihre Sprache sprechen und ihre<br />
Probleme verstehen. Unsere Auftraggeber<br />
haben keine Zeit für lange ppt-Präsentationen”<br />
– erläutert Schlauch. Von ähnliche<br />
Erfahrungen berichtet Balázs: „Manchmal<br />
verkaufen wir SAP in Gummistiefeln, weil<br />
der Firmeninhaber gerade im Stall steht<br />
Fokus<br />
und keine Zeit für ein Büro-Meeting hat.<br />
Es ist uns auch wichtig, dass die Kunden<br />
gut mit der Software arbeiten können, deswegen<br />
ist bei uns die ungarischsprachige<br />
Anwendung eine Selbstverständlichkeit.”<br />
Ebenfalls von großer Bedeutung ist die<br />
Migration der, vor der EDV-Umrüstung<br />
auf die unterschiedlichste Art und Weise<br />
gespeicherten Daten, besonders wenn<br />
diese über Jahrzehnte verfügbar sein müssen.<br />
Dies ist beispielsweise der Fall beim<br />
Bestattungsunternehmen der ungarischen<br />
Hauptstadt, bei der Budapesti Temetkezési<br />
ZRt.. „Das in 2003 eingeführte System<br />
hilft uns z.B. dabei, die Hinterbliebenen<br />
rechtzeitig zu benachrichtigen, wenn<br />
die 25 Jahre des Graberwerbes auslaufen”<br />
– vermittelt nicht alltägliche Einblicke<br />
Hedvig Veres, Hauptabteilungsleiterin<br />
für Finanzen und HR. „Außerdem sind<br />
die Auswertungen unserer Lagerbestände<br />
immer up to date, wir verwalten damit<br />
auch die Bestände auf Kommission, planen<br />
z.B. die Reservierung des Luxus-Leichenwagens.”<br />
Auch die Bestellungen der<br />
Kühlung, Grabstelle, Urne oder die Zerstreuung<br />
der Asche können damit ohne<br />
Probleme erfasst werden. Die Software<br />
hält die dazugehörenden Arbeitsschritte,<br />
wie Aushebung des Grabes und Aufbahrung<br />
ebenfalls fest, bei insgesamt 15 Ruhestätten<br />
und Krematorien in Budapest eine<br />
wirkliche Herausforderung. Für die Familie<br />
des Erblassers liegt der Vorteil darin,<br />
dass die Dienstleistungen für alle Friedhöfe<br />
in jedem Büro bestellt werden können,<br />
denn bis zur Einführung des EDV-Systems<br />
konnte dies nur am Ort der Bestattung<br />
geschehen. „Die Anwendung wurde extra<br />
auf unsere Bedürfnisse zugeschnitten” –<br />
erklärt Veres die hinsichtlich der speziellen<br />
Aufträge nicht besonders verwunderliche<br />
Tatsache. „Wir sind das einzige Unternehmen<br />
dieser Art in Europa, welches ein<br />
integriertes System verwendet.”<br />
Éva Farkas<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
13
Fokus<br />
Der ungarische IT-Markt<br />
Die nationale<br />
Technologieplattform<br />
Der Verband der ungarischen Informatik-Unternehmen (Informatikai<br />
Vállalkozások Szövetsége - IVSZ) wurde vor 16 Jahren als Interessenvertretung<br />
der Branche gegründet. Heute zählt der Verband mehr als<br />
350 Mitgliedsunternehmen mit beinahe dreitausend hochqualifizierten<br />
Fachleuten. Im Verband sind damit fast 80 Prozent des ungarischen<br />
Informatik- und Kommunikationsmarktes vertreten. Ziel des Verbandes<br />
ist es, Zukunftsfelder zu <strong>ide</strong>ntifizieren und zu fördern, und zugleich<br />
durch eine starke Lobbytätigkeit die Entwicklung der Informationsgesellschaft<br />
positiv zu beeinflussen.Die WiU sparch mit Zoltán Kovács,<br />
dem Vorsitzenden des Verbandes der IT-Unternehmen.<br />
Wie groß ist der ungarische IT-Markt?<br />
Der IVSZ hat gerade gemeinsam mit dem<br />
Beratungsunternehmen IDC die zweite<br />
Studie über den ungarischen IT-Markt<br />
vorgelegt. Danach haben ungarische<br />
Endabnehmer 2006 von externen Informatik-Lieferanten<br />
insgesamt Waren und<br />
Leistungen im Wert von 565 Milliarden<br />
Forint bezogen. Im Vergleich zum Vorjahr<br />
bedeutet das ein Wachstum vom 9,3 Prozent.<br />
Von den Gesamtausgaben entfielen<br />
43 Prozent auf Informatikdienstleistungen,<br />
41 Prozent auf Hardware und 16%<br />
auf Software-Lizenzen.<br />
Die Studie bietet einen umfassenden<br />
Überblick über den ungarischen Markt<br />
und bildet alle relevanten technologischen<br />
Segmente ab, darunter 7 Hardware-,<br />
13 Software- und 3 Beratungssegmente.<br />
Daneben enthält sie aber auch<br />
einen Vergleich mit der Lage der Branche<br />
in anderen Ländern Mittel- und Osteuropas,<br />
sowie eine SWOT-Analyse über der<br />
ungarischen IT-Industrie. Ausgewertet<br />
die Informationen der 200 größten ungarischen<br />
Informatik-Unternehmen und<br />
weiterer 200 kleinerer Firmen.<br />
Der Gesamtmarkt, also alle Umsatzerlöse<br />
aus der Produktion und dem Vertrieb<br />
von informationstechnologischen<br />
Produkten und Informatikdienstleistungen<br />
einschließlich der Subunternehmer<br />
erreichte 2006 ein Volumen von 839 Milliarden<br />
Forint. Rechnet man auch die<br />
Exporterlöse hinzu, sind es sogar 1622<br />
Milliarden Forint.<br />
14 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
Größter Abnehmer war im vergangenen<br />
Jahr die öffentliche Hand: staatliche und<br />
kommunale Kunden haben insgesamt 113<br />
Milliarden Forint für externe Informatiklieferanten<br />
ausgegeben, das sind 20 Prozent<br />
der Gesamtausgaben aus. Auf dem zweiten<br />
Platz standen Unternehmen aus dem Fernmelde-,<br />
IT- und Mediensektor, drittgrößter<br />
Kunde war der einheimische Finanzsektor.<br />
Bei den Ausfuhren gehörte <strong>Deutsch</strong>land zu<br />
den wichtigsten Zielländern.<br />
Was leistet der Verband für die Branche<br />
im Inland?<br />
Die IVSZ-Projekte hier in Ungarn zielen<br />
vor allem auf die Verbesserung des allgemeinen<br />
Geschäftsumfeldes und die Weiterentwicklung<br />
der vorhandenen eigenen<br />
Potentiale der Branche. Ein Beispiel dafür<br />
ist die Mitwirkung an der Gestaltung des<br />
II. Nationalen Entwicklungsplans mit dem<br />
Ziel, dem Bereich IKT innerhalb der strategischen<br />
Entwicklungsziele des Landes<br />
eine möglichst große Rolle zu sichern.<br />
Ein anderes wichtiges Projekt ist das Ende<br />
2006 auf den Weg gebrachte Innovationsprogramm,<br />
das vor allem die Innovationsfähigkeit<br />
der IVSZ-Mitgliedsunternehmen<br />
und damit ihre langfristige Wettbewerbsfähigkeit<br />
stärken soll.<br />
Was verbirgt sich hinter dem Beruf „IT-<br />
Mentor“, an dessen Entstehung der Verband<br />
maßgeblich beteiligt war?<br />
Vor drei Jahren sind wir zu der Feststellung<br />
gelangt, dass wir im Interesse der Stärkung<br />
Zoltán Kovács, Vorsitzender,<br />
Verband der IT-Unternehmen<br />
des IT-Marktes, aber auch der allgemeinen<br />
Wettbewerbsfähigkeit des Landes etwas<br />
unternehmen müssen, um die etwa 6 Millionen<br />
„digitalen Analphabeten“ im Lande<br />
in die Informationsgesellschaft zu integrieren.<br />
So wurden zwar zahlreiche Investitionen<br />
in die Infrastruktur getätigt, auf den<br />
menschlichen Faktor wurde aber bisher<br />
nicht ausreichend geachtet.<br />
Wir haben erkannt, dass zur Vermittlung<br />
digitaler Grundkenntnisse Fachleute<br />
mit einem speziellen Profil gebraucht<br />
werden: Mentoren der Informationsgesellschaft,<br />
kurz IT-Mentoren. Um diese Idee<br />
umzusetzen, haben wir mit Hilfe von Mitteln<br />
des EQUAL-Programms ein Konsortium<br />
gebildet, an dem neben den zivilen<br />
Organisationen aus dem Bereich Informationsgesellschaft<br />
(INFORUM, MATISZ)
auch zwei soziale Vereine beteiligt sind: der<br />
Verein für Rehabilitation von Hörgeschädigten,<br />
der über viel Erfahrung mit der<br />
Einstellung von behinderten Menschen<br />
verfügt, sowie die gemeinnützige Rehabilitationsgesellschaft<br />
„Sonnenblume“ (Napra<br />
Forgó). Die Arbeit von beinahe zweieinhalb<br />
Jahren hat sich gelohnt: im Ergebnis<br />
des Projekts entstanden eine Ausbildungsmethodik<br />
und der Beruf des IT-Mentors<br />
selbst, der seitdem in das Nationale Verzeichnis<br />
der anerkannten Ausbildungsberufe<br />
aufgenommen wurde.<br />
Was hat ein Bienenstock mit Innovation<br />
zu tun?<br />
Auf Ersuchen des Ministeriums für Wirtschaft<br />
und Verkehr haben wir Anfang<br />
des Jahres einen Vorschlag ausgearbeitet,<br />
wie man mit Hilfe neuer und effektiver<br />
Anwendungsmethoden bereits verfügbare<br />
und leicht zugänglichen Instrumente nutzen<br />
kann, um im IKT-Sektor Innovationen<br />
zu fördern, wirtschaftlich zu nutzen<br />
und auf dem globalen Markt zu positionieren.<br />
Aufgrund der Ergebnisse des Projekts<br />
„Kaptár Innovációs Központ“ (Innovationszentrum<br />
Bienenstock“) hat das<br />
Ministerium sich entschlossen, in Ungarn<br />
ist einen IKT-Diensleistungsinkubator ins<br />
Leben zu rufen. Die dazu nötigen Bedingungen<br />
liegen inzwischen vor, das Projekt<br />
wartet derzeit auf die Zuteilung von entsprechenden<br />
finanziellen Ressourcen.<br />
Was unternimmt der Verband im Bereich<br />
IT-Sicherheit?<br />
Im Rahmen des Projekts „Secure Force“<br />
unterstützen wir Unternehmen, die IKT-<br />
Sicherheitslösungen entwickeln und fördern<br />
deren Teilnahme an Forschungsprojekten<br />
der EU. Außerdem nehmen wir am<br />
Projekt „3S“ (Software and Services Strategy)<br />
teil. Es soll Forschungs- und Entwicklungsprogramme<br />
und Entwicklungstrends<br />
in Europa analysieren und darauf aufbauend<br />
eine bis 2020 reichende Strategie für<br />
den gesamten Industriezweig ausarbeiten.<br />
Ein jetzt gestartetes EU-Projekt ist SFE-<br />
RA, dessen Ziel die Erhöhung der Anzahl<br />
Breitbandanschlüsse in bisher unterversorgten<br />
Regionen der EU ist. Außerdem<br />
bietet es regionalen Organisationen Beratung,<br />
wie Mittel aus den Strukturfonds für<br />
Ziele eingesetzt werden können. IVSZ ist<br />
das einzige ungarische Mitglied des dafür<br />
gegründeten Konsortiums.<br />
Gerade die IT-Branche ist besonders von<br />
der Globalisierung geprägt. Spiegelt sich<br />
das in der Arbeit Ihres Verbandes w<strong>ide</strong>r?<br />
Der IVSZ nimmt schon seit längerem an<br />
zahlreichen internationalen Projekten teil,<br />
die Forschung, Entwicklung und Innovation<br />
(F+E+I) unterstützen, und die internationalen<br />
Zusammenarbeit und Exportentwicklung<br />
der Unternehmen fördern.<br />
Im Bereich F+E+I beteiligen wir uns an<br />
Projekten der EU-Rahmenprogramme Nr.<br />
6 und 7 für Forschung und Entwicklung,<br />
und unterstützen dabei vor allem die Einbindung<br />
ungarischer Firmen in das Programm.<br />
Auf dem Gebiet der internationalen<br />
Kooperation wirken wir an Projekten<br />
der EICTA, dem Verein für Europäische<br />
Informationstechnologie, mit. Das vorrangige<br />
Ziel dieser Projekte ist der Ausbau der<br />
internationalen Partnerkontakte der ungarischen<br />
Firmen. Daneben wird im Rahmen<br />
dieser Projekte auch die Übernahme<br />
der EU-Regelungen vorangetrieben, um<br />
die Voraussetzungen für Kooperationen<br />
auf europäischer Ebene zu schaffen.<br />
Welche Erwartungen haben Sie für den<br />
heimischen Informatik-Markt für die kommenden<br />
2-3 Jahre?<br />
Es wäre wichtig, dass Ungarn seine makroökonomische<br />
Stabilität wahrt, dass das<br />
Angebot an gut qualifizierten Fachleuten<br />
gesichert wird und die gute IKT-Infrastruktur<br />
seine für den Markt positiven<br />
Eigenschaften nicht verliert, und dass aus-<br />
<strong>Ungarische</strong> Endabnehmer haben 2006<br />
von externen Lieferanten insgesamt IT-<br />
Produkte und -Leistungen im Wert von<br />
565 Milliarden Forint bezogen.<br />
ländische Investoren Ungarn weiterhin als<br />
attraktives Zielland ansehen. Für die Stärkung<br />
des IKT-Sektors ist eine stärkere<br />
Rolle des Staates als Käufer und der Einsatz<br />
der EU-Subventionen aus dem den<br />
II. Nationalen Entwicklungsplan besonders<br />
wichtig. Allerdings hat sich im dritten<br />
Quartal 2007 das ungarische Wirtschaftswachstum<br />
auf ein Prozent verlangsamt.<br />
Für die heimische Informatik-Entwicklung<br />
ist jedoch eine Beschleunigung<br />
des Wachstums unerlässlich.<br />
Chancen für die Entwicklung des<br />
Industriezweigs ergeben sich aber auch<br />
aus der breiteren Anwendung der Informatik<br />
auf Gebieten wie der Bauindustrie,<br />
im kommunalen Sektor, sowie im<br />
Gesundheitswesen. Die Arbeitsgruppe<br />
„e-Gesundheit“ des IVSZ arbeitet deshalb<br />
mit in Ungarn ansässigen Unternehmen<br />
für Informatik, Fernmeldewesen und<br />
Elektronik zusammen, die mit Produkten,<br />
Fokus<br />
Dienstleistungen und Anwendungslösungen<br />
imstande sind, auch zur Entwicklung<br />
des Gesundheitssektors beizutragen.<br />
Im Bereich Forschung und Entwicklung<br />
ist vor allem eine höhere Effektivität<br />
notwendig, dies wiederum erfordert eine<br />
bessere Ausstattung der Forschungsinstitute<br />
für Informatik.<br />
Schließlich sollten auch Forschungsnetzwerke<br />
zusammen mit Akteuren der<br />
Industrie und KMU im Bereich F+E+I<br />
auch in der Zukunft eine führende Rolle<br />
bei der Entwicklung und Einführung<br />
von Datennetzen und Kommunikationstechnologien<br />
sowie anderer Informatik-<br />
Lösungen spielen.<br />
Was plant der IVSZ in naher Zukunftt?<br />
Wir möchten auch in Ungarn die auf EU-<br />
Ebene und seit 3-4 Jahren auch in einigen<br />
Mitgliedstaaten schon gängige Praxis einführen,<br />
dass Unternehmen und Einrichtungen,<br />
die bestimmte Entwicklungsprojekte<br />
abstimmen, technologische Ketten<br />
bilden und eine gemeinsame Plattformen<br />
und Forschungsprogramme erarbeiten, um<br />
damit auch am Weltmarkt wettbewerbsfähiger<br />
sein zu können.<br />
Bei der Gründung einer solchen<br />
„Europäischen Technologieplattform“<br />
nehmen praktisch neben allen großen<br />
Akteuren und KMU der Branche auch<br />
Vertreter von Hochschulen teil. Die nationalen<br />
Plattformen sind ähnlich aufgebaut,<br />
sie konzentrieren sich aber eher auf<br />
Nischenmärkte, und sind dort sehr erfolgreich,<br />
z.B. in Polen, Spanien und Slowenien.<br />
Mit der Gründung einer ungarischen<br />
Nationalen Technologieplattform könnte<br />
auch Ungarn in ausgewählten Schwerpunktbereichen<br />
mitspielen. Auf Initiative<br />
und unter und aktiver Teilnahme<br />
des IVSZ wurden bisher schon nationale<br />
Technologieplattformen im Bereich der<br />
mobilen Systeme, der Software-Dienstleistungen,<br />
der „eingebetteten Systeme“<br />
und der Sicherheit gestartet.<br />
Außerdem planen wir, bilaterale<br />
Geschäftstreffen zu organisieren, um internationale<br />
Partnerschaften auszubauen und<br />
zu verstärken. Der IVSZ engagiert sich auch<br />
bei der Erhöhung der Transparenz und der<br />
Vereinfachung des öffentlichen Vergabewesens,<br />
sowie beim Ausbau der Verwaltung<br />
mit Blick auf die Möglichkeiten, die<br />
die Informations- und Kommunikationstechnologien<br />
bieten. Nicht zuletzt wollen<br />
wir den Schutz des geistigen Eigentums bei<br />
IKT-Produkten ausbauen und auch Energiesparprogramme<br />
unterstützen.<br />
Endre Kis<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
15
Wirtschaft & Politik<br />
Ein Jahr Konvergenzprogramm<br />
Versprechen<br />
und Risiken<br />
Obwohl die ungarische Regierung erkennbar entschlossen ist, die im Konvergenzprogramm<br />
enthaltenen Kostensenkungsreformen durchzusetzen,<br />
scheint vorerst weder ein langfristiger Erfolg dieser Maßnahmen, noch die<br />
Möglichkeit zur dauerhaften Aufrechterhaltung zum Ausgabenstopp gegeben<br />
zu sein. In der im Januar anstehenden Bewertung aus Brüssel werden<br />
neben der Entschlossenheit die Planzahlen aus dem Vorjahr mit den konkreten<br />
Ergebnissen verglichen.<br />
Die Wirtschaftsteilnehmer waren<br />
nicht die einzigen, die die<br />
Auswirkungen der Einschnitte im<br />
Jahr 2006 zu spüren bekommen haben,<br />
sondern es waren auch die gesamtwirtschaftlichen<br />
Kennzahlen dieses Jahres –<br />
und zwar nicht zu knapp. Die Daten für<br />
das dritte Quartal lassen darauf schließen,<br />
dass der BIP-Anstieg auf das Jahr bezogen<br />
bestenfalls 2 Prozent erreichen kann.<br />
Unter den einheimischen Analysten bleiben<br />
Kopint-Tárki und ICEG bei den Prognosen<br />
für 2 Prozent, jedoch sind ausländische<br />
Institute bereits wesentlich pessimistischer:<br />
laut Dresdner Bank und Goldman<br />
Sachs wird das Wachstum der Wirtschaft<br />
Ungarns nur ganz knapp 2 Prozent<br />
erreichen. Selbst die im Dezember vergangenen<br />
Jahres nach unten revidierte Vorhersage<br />
des Konvergenzprogramms von<br />
2,2% wird also nicht erfüllt, der vor wenigen<br />
Tagen vorgelegte Entwurf einer aktualisierten<br />
Fassung des Programms geht<br />
nur noch von 1,7% aus. Dabei hatte ein<br />
Arbeitspapier des ungarischen Finanzressorts<br />
aus dem vergangenen Dezember<br />
noch ein Wachstum von 2 bis 3 Prozent<br />
für das laufende Jahr prognostiziert.<br />
Das Konvergenzprogramms war aufgelegt<br />
worden, um Anschluss an die Wirtschaft<br />
der EU zu finden. Derzeit hat aber<br />
auch die Aussage keinen Bestand, dass ab<br />
2008 der Anteil der Steuereinnahmen am<br />
BIP zurückgehen wird. „Die Konservierung<br />
der Lage kann mit ernsthaften Konsequenzen<br />
verbunden sein“ – behaupten<br />
unabhängige Analysten im In- und Ausland:<br />
im kommenden Jahr wird das Steuersystem<br />
nur verschärft, und die Belastungen<br />
16 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
werden aller Voraussicht nach ansteigen.<br />
Mit mehreren negativen Faktoren hatte<br />
das vor einem Jahr verabschiedete Konvergenzprogramm<br />
nicht maßgeblich kalkuliert,<br />
wie z.B. mit stagnierenden Löhnen in<br />
der freien Wirtschaft oder den Erwartungen<br />
der Bevölkerung, die die Entwicklung der<br />
Einsparungen unkalkulierbar machen.<br />
Diese Umstände können den von der Regierung<br />
vielfach beschworenen belebenden<br />
Effekt der EU-Mittel auf die Wirtschafterheblich<br />
schmälern. Die skizzierte und seit<br />
Jahren mehrfach geänderte Planung könnte<br />
insbesondere dann kippen, falls die Tagung<br />
der Finanzminister in Brüssel (die Ecofin)<br />
das ungarische Konvergenzprogramm im<br />
Januar nicht verabschiedet und die Mittel<br />
aus dem Kohäsionfonds einfreieren würde.<br />
Dies könnte allerdings nur dann eintreten,<br />
falls sich beim Jahresabschluss im Dezember<br />
bewahrheiten würde, dass es nicht gelungen<br />
sei, die Hauptsummen für das Budget im<br />
vergangenen Jahr einzuhalten – dafür sehen<br />
die Analysten allerdings kaum Anlass.<br />
Eine eventuelle negative Bewertung<br />
aus Brüssel kann auch einen Teil der kurzfristig<br />
denkenden Investoren von Ungarn<br />
abschrecken, was den Wechselkurs des<br />
ungarischen Forint im Januar erheblich ins<br />
Wanken bringen könnte. Der Entscheidung<br />
der Eurokraten wird voraussichtlich<br />
eine Lobbyarbeit auf ähnlich hoher Ebene<br />
vorausgehen, wie in diesem Jahr – Ferenc<br />
Gyurcsány und János Veres werden sich vor<br />
der Überprüfung im Frühjahr in Brüssel<br />
die Klinke in die Hand geben. Politiker lassen<br />
sich überzeugen, Marktanalysten können<br />
beruhigt werden, das wirkliche Risiko<br />
liegt jedoch darin, ob die Regierung die<br />
Zügel vor den Wahlen 2010, in erster Linie<br />
jedoch 2009 wirklich straff halten kann.<br />
Das Gyurcsány-Kabinett hat jedoch in<br />
den vergangenen Monaten etliche positive<br />
Schritte unternommen, um sein Engagement<br />
für die Reformen und deren Authentizität<br />
unter Beweis zu stellen. Sicherheit<br />
könnte der Gesetzentwurf gegen überzogene<br />
Haushaltsausgaben und gegen die<br />
Abweichungen zwischen den Kennzahlen, zu denen sich die Staaten in den jeweiligen Konvergenzprogrammen<br />
verpflichtet haben, zu den Ist-Zahlen in den vier Visegrád-Staaten. –<br />
Bilanzen des jeweiligen Staatshaushalts -<br />
Ungarn Tschechische Slowakei Polen<br />
Republik<br />
2005 0 2,5 0,1 1,5<br />
2006 3,2 0,5 0,6 1<br />
2007 2,6* 0,1* k.A. k.A.<br />
*Angaben über das laufende Jahr sind vorerst nicht bekannt.<br />
Quelle: Ecostat, OECD-Prognose, nationale Konvergenzprogramme<br />
Inflation Bruttostaatsverschuldung * Neuverschuldung<br />
des Staatshaushalts *<br />
2007 4,8 70,1 6,8<br />
2008 2,4 71,3 4,3<br />
2009 3,4 69,3 3,2<br />
2010 2,9 67,5 2,7<br />
*in Prozent des BIP<br />
Quelle: Aktualisiertes Konvergenzprogramm Ungarns<br />
Verschuldung der Kommunalverwaltungen<br />
sein, der durch das ungarische Parlament<br />
bis zum Redaktionsschluss nicht verhandelt<br />
wurde. Auch die Schaffung des Budgetsamtes<br />
gehört zu diesen Maßnahmen.<br />
„Der Entwurf dafür ist jedoch übermäßig<br />
von Politik durchsetzt und gibt der Politik<br />
die Authentizität nicht zurück, und zwar<br />
schon deshalb nicht, weil der Leiter dieser<br />
Behörde durch die Politiker und nicht
durch unabhängige Experten ausgewählt<br />
werden würde“ – meint Attila Bartha, Forschungsdirektor<br />
von Kopint-Tárki, fügte<br />
allerdings hinzu, dass am Entwurf begrüßenswert<br />
sei, dass die primäre Bilanz des<br />
Staatshaushalts nicht negativ sein dürfe.<br />
Allerdings, so meint Bartha, sollte bei<br />
den von der Regierung nicht kontrollierten<br />
externen Positionen ein obligatorischer<br />
Ausgleich zum Tragen kommen. Ein Teil<br />
der Analysten und Experten würde sogar<br />
noch weiter gehen und erwartet, dass die<br />
Regierung einen strikteren Maßnahmenplan<br />
verabschieden soll: András Simor, der<br />
Präs<strong>ide</strong>nt der <strong>Ungarische</strong>n Nationalbank<br />
empfahl beispielsweise, das Konvergenzprogramm<br />
zu beschleunigen und ein konkretes<br />
Zieldatum für die Einführung des Euro<br />
anzusetzen – dies würde übrigens auch die<br />
Unterstützung durch die Oppositionspartei<br />
MDF finden. Der Notenbankpräs<strong>ide</strong>nt ist<br />
mit dem Regierungskonzept einverstanden,<br />
dass der Euro 20011 oder 2012 eingeführt<br />
werden sollte, allerdings erwartet er ein größeres<br />
Engagement des Kabinetts.<br />
Im Hinblick auf die Bekämpfung der<br />
Neuverschuldung scheint die Regierung<br />
allerdings entschlossen zu sein, und das<br />
schlägt sich nicht nur im Konvergenzprogramm<br />
nieder. Der vom Parlament am 6.<br />
Dezember verabschiedete Haushaltsentwurf<br />
sieht vor, dass der nach EU-Standards<br />
ermittelte Fehlbetrag des ungarischen<br />
Staatshaushaltes von 6,4 Prozent in diesem<br />
Jahr auf 4,1 Prozent im Jahr 2008 zurückgehen<br />
soll. Gegenüber der Einnahmenseite<br />
scheint eine maßgebliche Eindämmung<br />
der Ausgaben vorerst nicht gegeben zu<br />
sein – die Kostenreduzierung der Einrich-<br />
tungen der Regierung wurde für das kommende<br />
Jahr versprochen, längerfristig kann<br />
allerdings gerade das zum Gleichgewicht<br />
führen. „Die wirkliche Reform ist nicht im<br />
Konvergenzprogramm zu suchen“ – meinte<br />
Margit Rácz, Mitarbeiterin des Forschungsinstitutes<br />
für Weltwirtschaft, da<br />
die konkreten Reformmaßnahmen nicht<br />
im Konvergenzplan enthalten seien, und<br />
in den Halbjahresberichten von Brüssel<br />
Mit der Mitgliedschaft in der Europäischen Union verpflichten sich die einzelnen Staaten,<br />
früher oder später der gemeinsamen Währungszone, der Währungsunion (MU) beizutreten.<br />
Damit der Euro auch an die Stelle des ungarischen Forint treten kann, sind gewisse<br />
wirtschaftliche Auflagen zu erfüllen. Diese gesamtwirtschaftlichen Kennzahlen weisen<br />
zugleich auch den wirtschaftlichen Entwicklungsstand des jeweiligen Landes aus.<br />
1. Die Neuverschuldung des Staatshaushalts darf drei Prozent des Bruttonationalprodukts<br />
nicht übersteigen.<br />
2. Die Bruttostaatsverschuldung darf 60 Prozent des BIP nicht übersteigen.<br />
3. Die Inflationsrate darf den Durchschnitt der drei Länder mit der niedrigsten Inflationsrate<br />
der Währungsunion um höchstens 1,5 Prozent übersteigen.<br />
4. Das Niveau der langfristigen Zinsen darf höchstens zwei Prozentpunkte über dem<br />
Durchschnitt der drei Länder mit der niedrigsten Inflationsrate liegen.<br />
Ein Konvergenzprogramm – oder Aufholprogramm – muss beinhalten, zu welchen<br />
Maßnahmen sich eine Regierung entschließt, damit diese Bedingungen zwei Jahre vor<br />
dem Beitritt zur Währungsunion erfüllt werden können. Das im Allgemeinen jährlich<br />
modifizierte Programm wird durch den Rat der Finanzminister der EU, durch das Ecofin<br />
halbjährlich bewertet, in Ungarn wird es durch den Konvergenzrat und den Staatlichen<br />
Rechnungshof begutachtet.<br />
lediglich wirtschaftspolitische Schritte und<br />
Sicherheiten auf ihre Authentizität geprüft<br />
würden. Mit der Schnelligkeit gibt es<br />
jedenfalls keine Probleme. Der im Hochschulwesen<br />
eingeführte Studienbeitrag,<br />
die Schließung von Berufsschulen – weit<br />
vor der Einrichtung integrierter regionaler<br />
berufsbildender Zentren, den TISZK-s<br />
– wie auch die Verschlankung der Einrichtungen<br />
im Gesundheitswesen waren<br />
zweifellos radikale Schritte, allerdings ist<br />
es noch eine Frage, ob all dies langfristig<br />
wirklich zur Angleichung der Wirtschaft<br />
an westeuropäisches Niveau führt.<br />
Der Rückgang des Wirtschaftswachstums<br />
infolge der Verringerung der Regierungsausgaben<br />
und den Einschnitten wird<br />
nach Ansicht der Regierung nicht nur durch<br />
EU-Mittel gemindert. Eine erhebliche Hilfestellung<br />
erhofft man sich auch aus der<br />
Verbesserung der Außenhandelspositionen.<br />
Dabei ist nicht eindeutig klar, aus welchem<br />
Grund die Regierung mit einer maßgeblichen<br />
Verbesserung der Bilanz im kommenden<br />
Jahr rechnet. Das Konvergenzprogramm<br />
besagt, dass „die niedrigere Inlandsnachfrage<br />
die Unternehmen zu einer expansiveren<br />
Exportpolitik anspornt, so dass die<br />
für die früheren Jahre typische Exportdyna-<br />
Wirtschaft & Politik<br />
mik um 10 Prozent dauerhaft bestehen bleiben<br />
kann. Zugleich wird der Importbedarf<br />
der Wirtschaft infolge der verlangsamten<br />
Inlandsnachfrage in einem wesentlich niedrigeren<br />
Tempo ansteigen, als die Ausfuhren.<br />
Diese Aussagen stellen – nach Ansicht der<br />
Mehrheit der Volkswirte – lediglich Annahmen<br />
dar und bilden keinen Grund für ein<br />
derartiges Maß an Optimismus.<br />
Die Nachbarländer befinden sich ähnlich<br />
wie Ungarn in keiner besonders guten Lage,<br />
obwohl die Neuverschuldung in keinem der<br />
anderen Ländern derart drastisch ausfällt. In<br />
Prag werden die Reformen fortgesetzt, die<br />
Erfüllung der Maastrichter Kriterien ist für<br />
2009 vorgesehen. In den vergangenen Jahren<br />
lag die auf das BIP bezogene Neuverschuldung<br />
des Staatshaushaltes in der Tschechischen<br />
Republik dank des höheren Wirtschaftswachstums<br />
und der überplanmäßig<br />
hohen Steuereinnahmen stets unter 3 Prozent,<br />
jedoch ist für eine Euroeinführung die<br />
Reform des Staatshaushaltes und der Sozialversicherung<br />
unerlässlich. Realisieren will<br />
man dies an der Moldau mit einem aus zwei<br />
Komponenten bestehenden minimalen<br />
Lebensstandard und der Umgestaltung der<br />
Finanzierung des Krankengeldes. Ein wichtiger<br />
Unterschied ist jedoch, dass die Tschechische<br />
Republik bereits seit 2004 die Transparenz<br />
der Haushaltsprozesse erhöht hat.<br />
Warschau hat nach wie vor mit der<br />
Arbeitslosigkeit zu kämpfen, daher ist das<br />
Programm für die Korrektur des Haushalts<br />
mit der Konsolidierung des Arbeitsmarktes<br />
verbunden; hier ist eine erhebliche Senkung<br />
der Besteuerung der Arbeit vorgesehen, und<br />
der Fehlbetrag des Haushalts soll 2008 auf<br />
unter 2 Prozent zurückgehen.<br />
Bei der Erfüllung der Maastrichter Kriterien<br />
und der Umgestaltung der Wirtschaftsstruktur<br />
steht zweifellos die Slowakei an der<br />
Spitze, die seit 2005 zum ERM II gehört,<br />
da hier die Einschnitte der Ausgaben des<br />
zentralen Staatshaushalts mit der Erhöhung<br />
der Effektivität der Wirtschaft verbunden<br />
waren; der einheitliche Steuersatz von 19<br />
Prozent und die Korrektur der hohen Zahl<br />
von Ausnahmen und Regelungen scheint<br />
auch längerfristig erfolgreich zu sein. In den<br />
vergangenen Jahren war in keinem der vier<br />
Visegrád-Staaten die Abweichung zwischen<br />
den Planzahlen im Heranführungsprozess<br />
und der tatsächlichen Ist-Zahlen so hoch,<br />
wie im Falle Ungarns. Deshalb bleibt es nur<br />
zu hoffen, dass die im Dezember anstehenden<br />
Daten des Jahresabschlusses die Regierungszahlen<br />
2006 bestätigen werden und<br />
das aktualisierte Konvergenzprogramm im<br />
Januar grünes Licht bekommen wird.<br />
Homonnai Gábor<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
17
Wirtschaft & Politik<br />
15. Konjunkturforum der DUIHK<br />
Korrektur<br />
und Reform<br />
Diese be<strong>ide</strong>n Schlüsselbegriffe<br />
stellte der Präs<strong>ide</strong>nt der <strong>Ungarische</strong>n<br />
Zentralbank, Simor András,<br />
über seinen Vortrag auf dem 15.<br />
Konjunkturforum der DUIHK,<br />
und beschrieb damit die aus Sicht<br />
der Währungshüter wichtigsten<br />
Herausforderungen des nächsten<br />
Jahres für die ungarische Wirtschaftspolitik.<br />
Die konjunkturellen<br />
Aussichten in <strong>Deutsch</strong>land und der<br />
Eurozone beurteilte Gregor Eder,<br />
der bei der Frankfurter Allianz-<br />
Dresdner Bank für Industrieländer<br />
zuständig ist, als nach wie vor<br />
robust, auch wenn bestimmte<br />
Risiken größer geworden seien.<br />
Für die ungarische Zentralbank<br />
(MNB) ist die Korrektur der Fiskalpolitik,<br />
d.h. die deutliche Reduzierung<br />
des Haushaltsdefizits eine grundlegende<br />
Voraussetzung für die Stabilität der<br />
Wirtschaft, der Währung und der Preise.<br />
Auf der anderen Seite sind aber auch<br />
strukturelle Reformen erforderlich – zum<br />
einen, um langfristig das Wirtschaftswachstum<br />
zu fördern, und zum anderen,<br />
um die öffentlichen Haushalte auch nachhaltig<br />
sanieren zu können.<br />
Wie dringend dies erforderlich<br />
ist belegen Berechnungen der MNB,<br />
wonach ohne die Mitte 2006 eingeleiteten<br />
Maßnahmen – Steuererhöhungen,<br />
Ausgabenkürzungen u.a. – das Haushaltsdefizit<br />
Ungarns nicht nur bei 9,2%<br />
des Bruttoinlandsprodukts gelegen hätte,<br />
18 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
Tamás Váhl, Präs<strong>ide</strong>nt der DUIHK, András Simor, Pras<strong>ide</strong>nt von MNB,<br />
und Geschaftsführer Gabriel A. Brennauer<br />
die schließlich verbucht wurden, sondern<br />
sogar bei mehr als 11%. Unter entwickelten<br />
Industrieländern ist dies ein nahezu<br />
beispielloser Fehlbetrag.<br />
Dank der im vergangenen Jahr eingeleiteten<br />
Maßnahmen wird zwar das<br />
Haushaltsdefizit in diesem Jahr und voraussichtlich<br />
auch 2008 deutlich sinken,<br />
Prognosen für das ungarische Wirtschaftswachstum<br />
2007 2008 2009 2010 2011<br />
Konvergenzprogramm 2004* 4.3 4.6 – – –<br />
Konvergenzprogramm 2005* 4.1 4.1 – – –<br />
Konvergenzprogramm 2006* 2.2 2.6 4.2 4.3 4.5<br />
Konvergenzprogramm 2007** 1.7 2.8 4.0 4.1 4.2<br />
Prognose der Zentralbank MNB** 1.6** 2.4** 3.2** – –<br />
* Stand jeweils Dezember. ** Stand November 2007<br />
Der größte Teil der Verbesserung geht<br />
jedoch auf das Konto von Ausgabenkürzungen<br />
– vor allem bei Preissubventionen<br />
für die Bevölkerung und dem Wegfall<br />
von Schuldenübernahmen. Allein die<br />
Kürzung der Subventionen für Gas und<br />
Fernwärme sowie für Arzneimittel haben<br />
dem Staat in diesem Jahr Ausgaben in<br />
Höhe von gut 150 Milliarden Forint (ca.<br />
600 Mio. Euro) oder 0,6% des Bruttoinlandsproduktes<br />
erspart.<br />
Die Einnahmenseite, d.h. höhere Steuern<br />
und Abgaben, tragen hingegen nur einen<br />
geringen Teil zu der Verbesserung bei, kritisierte<br />
der Notenbankchef.<br />
Strukturelle Reformen unverzichtbar<br />
Nach Einschätzung der Zentralbank ist<br />
jedoch unerlässlich, strukturelle Reformen<br />
anzugehen, anderenfalls ist eine Haushaltsdefizit<br />
von dauerhaft weniger als 3% des<br />
BIP – wie es die Maastricht-Kriterien verlangen<br />
– kaum erreichbar. Laut Simor seien<br />
auf der Einnahmenseite – abgesehen von<br />
der Erhöhung einiger Steuer- und Abgabensätze<br />
– bisher keine wirkliche Reform<br />
abzusehen. Simor forderte vor allem die<br />
– zumindest teilweise – Einführung von<br />
Marktmechanismen in bisher vor dem<br />
Markt abgeschirmten Bereichen und eine<br />
stärkere Förderung des Humankapitals und<br />
die Erhöhung der Erwerbsrate durch Veränderungen<br />
im Gesundheitswesen, im Bildungssystem<br />
und im Rentensystem.<br />
Schon heute leistet sich nach Berechnungen<br />
der Zentralbank Ungarn deutlich<br />
mehr soziale Ausgaben – im Verhältnis zur<br />
Wirtschaftskraft – als Polen, die Slowakei<br />
oder Tschechien. Auch in den kommenden<br />
Jahren werden die Ausgaben nur langsam<br />
sinken, deshalb fordert die Zentralbank<br />
auch, weitere Reformen der Sozialsysteme<br />
vor allem mit einer stärkeren Motivation<br />
zur Erwerbstätigkeit zu verbinden.<br />
Bei den Sozialabgaben ist z.B. nach<br />
Einschätzung des Zentralbankpräs<strong>ide</strong>nten<br />
die Erhöhung der Beitragssätze langfristig<br />
sogar kontraproduktiv, da sie das Wachstum<br />
negativ beeinflussten. Zwar wird dank<br />
der vorgenommenen Erhöhungen die<br />
ungarische Sozialversicherung in diesem<br />
Jahr voraussichtlich zum ersten Mal seit
András Simor, MNB und Gregor Eder, Allianz Dresdner Economic Research<br />
mehr als 10 Jahren einen leichten Einnahmeüberschuss<br />
verbuchen. Sinnvoller wäre<br />
jedoch nach Ansicht von Simor gewesen,<br />
die Basis derjenigen zu verbreitern,<br />
von Abgaben gezahlt werden. Auch das<br />
würde kurzfristig dem Haushalt helfen,<br />
zugleich aber mittelfristig auch zur Legalisierung<br />
von Schattenwirtschaft beitragen<br />
und somit strukturelle Verbesserungen der<br />
Laut Gregor Eder, Leiter des Bereichs<br />
Industrieländer innerhalb der Allianz<br />
Dresdner Economic Research, wird sich<br />
das Wirtschaftswachstum in <strong>Deutsch</strong>land<br />
und im Euroraum im kommenden Jahr<br />
etwas abkühlen, allerdings nur leicht von<br />
ca. 2,6% 2007 auf dann 1,8%.<br />
Grund dafür dürften vor allem eine<br />
weniger starke Ausweitung der Exporte<br />
sowie eine Verlangsamung bei den Investitionen<br />
sein. Erfreulich ist jedoch, dass<br />
insbesondere in <strong>Deutsch</strong>land der private<br />
Verbrauch zu einer Stütze der Konjunktur<br />
werden könnte. Nach einem leichten<br />
Rückgang in diesem Jahr könnten die privaten<br />
Konsumausgaben der <strong>Deutsch</strong>en<br />
2008 um 1,8% steigen, so stark wie seit<br />
Jahren nicht mehr.<br />
Arbeitsmarkt beflügelt Verbrauch<br />
Dies liegt unter anderem auch an der Verbesserung<br />
der Situation am Arbeitsmarkt.<br />
Die Zahl der Erwerbstätigen in <strong>Deutsch</strong>land<br />
hat 2007 einen neuen Rekord erreicht<br />
(fast 40 Mio. Personen im Jahresdurchschnitt),<br />
während zugleich die Zahl der<br />
Arbeitslosen innerhalb von nur drei Jahren<br />
von der Rekordmarke 5 Millionen (Anfang<br />
2005) bis Ende 2007 um rund 1,5 Millionen,<br />
d.h. fast ein Drittel gesunken ist. Dies<br />
trägt nicht nur zu höheren Verbrauchsausgaben<br />
bei, sondern entlastet zugleich die<br />
öffentlichen Haushalte: Schon in diesem<br />
öffentlichen Finanzen ermöglichen. Auch<br />
bei der Rentenreform gehen der Zentralbank<br />
die Schritte der Regierung noch<br />
nicht weit genug. Hier müsse vor allem<br />
die Zahl der Beitragszahler erhöht werden<br />
– durch die Verbesserung der allgemeinen<br />
Erwerbsrate und durch eine längere<br />
Lebensarbeitszeit, vor allem durch die<br />
Hinausschiebung des effektiven Renten-<br />
<strong>Deutsch</strong>land und Euroraum:<br />
Nur mäßige Verlangsamung<br />
des Wachstums – trotz Risken<br />
Jahr wird <strong>Deutsch</strong>land einen – wenn auch<br />
klitzekleinen – Haushaltsüberschuss ausweisen,<br />
und dies wohl auch im nächsten<br />
Jahr wiederholen können.<br />
In dieses Basisszenario sind schon<br />
bestimmte Grundannahmen der Banker<br />
aus Frankfurt einbezogen. Sie gehen<br />
davon aus, dass die Rohstoffpreise auf<br />
hohem Niveau bleiben, und gleichzeitig<br />
die niedrige Bewertung des US-Dollar<br />
gegenüber dem Euro anhalten wird.<br />
Zudem rechnet die Allianz Dresdner Economic<br />
Research mit einem schwachen<br />
US-Wirtschaftswachstum bis in zweite<br />
Jahreshälfte 2008 hinein. Und schließlich<br />
ist da noch die Krise auf dem US-Immo-<br />
Wirtschaft & Politik<br />
eintrittsalters. Heute stehen nur 57% aller<br />
15-64-jährigen in Ungarn dem Arbeitsmarkt<br />
zur Verfügung – weniger sind es<br />
innerhalb der EU nur noch in Malta und<br />
Polen. Zum Vergleich: In Dänemark sind<br />
es 77%, in <strong>Deutsch</strong>land 68%. Die geringe<br />
Rate in Ungarn resultiert vor allem aus der<br />
geringen Erwerbstätigkeit Älterer: gerade<br />
einmal jeder dritte Ungar zwischen 55<br />
und 64 Jahre arbeitet noch – in Dänemark<br />
sind es doppelt so viele. Allerdings<br />
ist in Ungarn auch die Zahl der Empfänger<br />
von Inval<strong>ide</strong>nrenten besonders hoch –<br />
auch hier drängt die Zentralbank auf eine<br />
Reform des Systems.<br />
Faktisch nichts geschehen ist nach Einschätzung<br />
der MNB bisher bei der Modernisierung<br />
der kommunalen Finanzen, u.a.<br />
auch deshalb, weil dazu eine – im Augenblick<br />
nicht gesicherte – Zwei-Drittel-<br />
Mehrheit im Parlament erforderlich ist.<br />
bilienmarkt, der daraus resultierende Vertrauensverlust<br />
an den internationalen<br />
Kreditmärkten werde nur langsam weichen,<br />
so Gregor Eder.<br />
Risiken in der Weltwirtschaft<br />
Allerdings räumen Sie auch ein, dass die<br />
Wachstumsrisiken im Vergleich zum Vorjahr<br />
klar zugenommen haben. Negativ auf<br />
das nach wie vor robuste Wachstum in<br />
Prognosen der Allianz Dresdner Economic Research<br />
2006<br />
BIP<br />
2007 2008<br />
<strong>Deutsch</strong>land 2,9 2,5 1,8<br />
Eurozone 2,8 2,6 1,8<br />
USA<br />
Privater Verbrauch<br />
2,9 2,1 2,2<br />
<strong>Deutsch</strong>land 1,0 -0,3 1,8<br />
Eurozone 1,9 1,6 1,9<br />
USA<br />
Exporte<br />
3,1 2,9 1,9<br />
<strong>Deutsch</strong>land 12,5 7,7 5,5<br />
Eurozone 8,1 5,6 4,6<br />
USA 8,4 7,7 8,7<br />
Stand: 28.11.2007<br />
<strong>Deutsch</strong>land und Europa würde sich vor<br />
allem eine Verschärfung der Turbulenzen<br />
an den Finanzmärkten und eine damit<br />
verbundene generelle Kreditklemme auswirken.<br />
Auch kann nicht ganz ausgeschlossen<br />
werden, dass die US-Wirtschaft<br />
in die Rezession rutscht, ebenso wie ein<br />
übertriebener Kurssturz des USD. Und<br />
schließlich ist auch ein erneuter Preisschub<br />
bei Rohstoffen denkbar, der die<br />
Wachstumsaussichten für den Euroraum<br />
deutlich reduzieren würde.<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
1
Management<br />
Kaizen in der Praxis<br />
SPS-Workshop<br />
Die alltägliche Routine, die mechanische<br />
Arbeit, die Unveränderlichkeit<br />
am Platz und in der Einrichtung<br />
macht nicht nur die Arbeit mechanisch,<br />
sondern verstärkt die Unwirksamkeit<br />
und produziert Verluste.<br />
Durch Austritt aus dem Gewohnten,<br />
aus den Rahmen und mit neuer<br />
Betrachtungsweise kann man den<br />
guten Wandel schaffen, d.h. das<br />
Kaizen. In diesem Zeichen hat die Fa.<br />
SAPU Bt. nach dem im Juli bei der<br />
Eissmann Kft. abgehaltenen<br />
Programm im Oktober die Teilnehmer<br />
für ein Workshop für Synchronisiertes<br />
Produktionssystem empfangen.<br />
Die Workshop-Beteiligten<br />
waren – über dem Gastgeber hinaus<br />
– 8 bedeutende Lieferanten aus der<br />
Autoindustrie, sowie von einer führenden<br />
Logistik-Unternehmen und<br />
einem Ausbildungsunternehmen.<br />
Die von japanischen Experten koordinierten<br />
Workshops brachten in<br />
be<strong>ide</strong> Fällen bedeutende Ergebnisse.<br />
Begeisterung, Tatendrang und Theorie<br />
durch Humor<br />
Der Tag des SPS-Workshops bei der Eissmann<br />
Kft im Juli fiel auf den heißesten<br />
Tag des Jahres in Nyíregyháza. Trotz<br />
der Hitze war die Stimmung des Workshops<br />
koordiniert durch den japanischen<br />
Experten großartig und die Teilnehmer<br />
waren begeistert.<br />
Am meisten zeigte sich diese Begeisterung<br />
und der Tatendrang durch die Praxis<br />
selbst: die Teilnehmer haben umgeräumt<br />
und wenn die optimale Lösung erforderte<br />
haben sogar gebastelt. Die Arbeit, die<br />
Schaffung des guten Wandels bedeutete<br />
für alle eine Herausforderung und die<br />
Mitarbeiter haben sich aktiv und mit Freude<br />
an die praktische Arbeitsetappen des<br />
Workshops koordiniert von Herrn Shunji<br />
Yagyu angeschlossen.<br />
Der Workshop im Oktober bei SAPU<br />
Bt. wurde – nunmehr zum zweiten Mal<br />
– von Ryutaro Matsuda geführt. Der japanische<br />
Fachmann hat als Einleitung der<br />
Arbeit sein Wissen über die Kaizen-Philosophie<br />
mit anregenden, bunten Zeich-<br />
20 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
Aus der Produktionsstruktur ergab<br />
sich, dass der bedeutende Teil der<br />
angeregten Ideen in drei Tagen<br />
fast sofort in die Praxis umgesetzt<br />
werden konnte.<br />
nungen und anschauungs- und humorvollem<br />
Vortrag den Zuhörern vertraut,<br />
und versuchte die Teilnehmer in das Erlebnis<br />
mit einzubeziehen.<br />
Positive Herausforderung, Entwicklungsmöglichkeit<br />
Der Geschäftsführer der Eissmann Kft.,<br />
Attila Böszörményi hat die dreitägige<br />
Arbeit folgendermaßen bewertet:<br />
„Ein guter Teil meiner Erwartungen hat<br />
sich verwirklicht. Wir sind bei den ausgewählten<br />
Themen meist zu solchen Konklusionen<br />
gekommen, die unsere Ergebnisse<br />
bedeutend verbessern werden.<br />
Es war sehr vorteilhaft, dass ein<br />
bedeutender Teil der externen Teilnehmer<br />
sich in den Lean/Kaizen-Themen auskannte.<br />
Mit ihrer Hilfe sind solche Neu-<br />
erungs<strong>ide</strong>en entstanden, die gleich eingeführt<br />
wurden, oder die realistisch gesehen<br />
kurzfristig einzuführen sind. Es ergab<br />
sich aus der Produktionsstruktur, dass der<br />
bedeutende Teil der angeregten Ideen in<br />
drei Tagen fast sofort in die Praxis umgesetzt<br />
werden konnte. Meiner Einsicht<br />
nach setzt der Workshop starke Grundkenntnisse<br />
voraus, die Kollegen nämlich<br />
die zu dem Thema oben über keine,<br />
beziehungsweise mangelhafte Vorbildung<br />
verfügten, konnten die theoretischen<br />
Teile nur schwierig verstehen. Das gleiche<br />
bedeutete bei den Gemba-Aufgaben<br />
wegen der gemischten Zusammensetzung<br />
der Teams kein Problem.<br />
Was mir besonders gefallen hat, dass<br />
es den Teams gelungen ist die Operatoren<br />
in die Ausarbeitung der Verbesserungsmaßnahmen<br />
mit einzubeziehen, und<br />
dies war nicht nur den Teilnehmern, sondern<br />
auch für die Operatoren ein großes<br />
Erlebnis. Der Workshop hat in der Firma<br />
einen positiven W<strong>ide</strong>rhall gefunden. Auf<br />
Grund der Bemerkungen des japanischen<br />
Moderators und der Teilnehmer haben
wir neben den von uns bereits bekannten<br />
Verbesserungspotentialen viele neue Vorschläge<br />
bekommen, auf Grund dessen<br />
unsere Effizienz weiter verbessert werden<br />
kann. Ich freue mich sehr, dass auch<br />
die externen Teilnehmer den Workshop<br />
als positiv beurteilt haben. Ich wünsche<br />
ihnen die hier gelernten auch am eigenen<br />
Arbeitsplatz erfolgreich anwenden zu<br />
können. Ich danke ihnen zugleich, dass<br />
sie zur Verbesserung unserer Prozesse beigetragen<br />
haben.<br />
Zusammenfassend ist mir eine Freude,<br />
dass wir die Rolle des Gastgebers angenommen<br />
haben, und ich halte es für möglich,<br />
dass nach einer gewissen Zeit unser<br />
Unternehmen wieder ein Platz für einen<br />
SPS-Workshop bieten möchte, um unsere<br />
Entwicklungen abmessen zu können.” Die<br />
Beurteilung des Workshops seitens der<br />
Teilnehmer war insgesamt 92 %.<br />
Neue Betrachtungsweise,<br />
Weiterentwicklung<br />
Dem Kaizen-Manager von SAPU Bt.,<br />
Péter Stasztny wurden folgende Erwartungen<br />
während des Workshops als erfüllt<br />
beurteilt: „Das Ziel war die jungen Ingenieuren<br />
im Sinne der die original japanischen<br />
Kaizen-Denkweise zu bilden,<br />
sowie die bei SAPU erreichten Entwicklungen<br />
zu verbessern, die versteinerten<br />
Methoden, Anwendungen aufzufrischen.”<br />
„Der Inhalt des Seminars, der Referent<br />
selbst waren beeindruckend. Die vorgegebenen<br />
Workshop-Themen waren inhaltlich<br />
und auch bezüglich der Aufgabenmenge<br />
unterschiedlich, es gab Möglichkeit für<br />
Erwerbung von Kenntnissen aus mehreren<br />
Ansichtspunkten. Die Teilnehmer haben<br />
über Vorbildung, bzw. Praxis vom unterschiedlichen<br />
Niveau verfügt, deswegen<br />
konnte man nicht allen entsprechenden<br />
Inhalt und Ablauf sichern. Die Teams hatten<br />
die Möglichkeit auch den qualvollen<br />
Teil von Kaizen zu erfahren. Sie haben<br />
sich mit Teambuilding, mit Sammeln und<br />
Ordnen von Informationen in kurzer Zeit,<br />
mit Bewertung und Aufhebung des Labyrinths<br />
der Verwirklichungsmöglichkeiten<br />
konfrontiert. Heutzutage fand die SPS-,<br />
Kaizen-Methode auch in Ungarn Verwendung,<br />
deswegen sind das gegensichtige<br />
Lernen und die Kotrolle der Entwicklungsrichtungen<br />
von bedeutender Wichtigkeit.<br />
Im Interesse der Fortbewegung ist zurück<br />
zu den ursprünglichen Vertretern und<br />
Anwender der Methode zu greifen.<br />
Während der drei Tage gab es viele<br />
feine Vorschläge seitens der Referenten<br />
und Teilnehmer, die uns bei der Verbes-<br />
Bei SAPU Bt. konnten einige, während<br />
des Workshops erkannten<br />
Entwicklungsmöglichkeiten in der<br />
zur Verfügung stehenden kurzen<br />
Zeit bereits realisiert werden.<br />
serung und Synchronisierung der entsprechenden<br />
Prozesse bei SAPU geholfen<br />
haben. Heute sind bei unserem<br />
Unternehmen keine großzügigen Ziele<br />
zu setzten und zu erreichen. Die Veränderungen<br />
sind kontinuierlich vorzunehmen,<br />
und wir haben bedeutende Ergebnisse<br />
erzielt. Man braucht aber die gut<br />
ausgearbeiteten und eingeführten Methoden<br />
zu stabilisieren, zu standardisieren.<br />
Die Ausbildung und die Betriebsarbeit<br />
haben gezeigt, dass viele Methoden und<br />
Verfahren nur in den Köpfen der Mitarbeiter<br />
existieren, diese müssen jetzt in<br />
Schrift gefasst werden.”<br />
Spektakuläre Ergebnisse bei SAPU Bt.<br />
Einige bei SAPU Bt. während des Workshops<br />
erkannten Entwicklungsmöglichkeiten<br />
konnten in der zur Verfügung stehenden<br />
kurzen Zeit bereits realisiert<br />
werden. Die Montagelinie Golf+ wurde<br />
in Zwei getrennt, so können jetzt be<strong>ide</strong><br />
Montageteams die Montageeinheiten<br />
von rechts nach links weitergeben. Die<br />
Hebevorrichtung der oberen Halter hat<br />
die Arbeit der Mitarbeiter erleichtert, so<br />
konnten die einzelnen Teile in kürzerer<br />
Zeit aufgelegt werden. Mit Versetzen der<br />
Förderbänder und der Sammelkisten hat<br />
sich der Stoffprozess der bemalten Teile<br />
verbessert, die Mitarbeiter werden weniger<br />
durch unnötige Bewegung und Beugung<br />
in Anspruch genommen, die Ausführung<br />
der Arbeit wird ergonomischer. Für<br />
die Elemente der Montagelinie beim Füllungsprozess<br />
gab es konkrete Vorschläge,<br />
die Voraussetzungen der entsprechenden<br />
Regulierung und der standardisierten Ausführung<br />
der Arbeit haben sich bedeutend<br />
verbessert. Die Verwirklichung weiterer<br />
Maßnahmen ist bereits die Aufgabe der<br />
Mitarbeiter von SAPU.<br />
2008 bietet auch Möglichkeit zu<br />
Veränderungen<br />
Das <strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong> Bildungszentrum<br />
lädt seit 2004 japanische Experten nach<br />
Ungarn ein, die einerseits der Mitarbeiter<br />
der sog. „Gastgeberfirma“, die den Platz<br />
und Entwicklungsprojekte liefert, andererseits<br />
aber auch anderen Produzenten,<br />
meist Lieferanten der Autoindustrie praxisorientierte<br />
Workshops veranstalten.<br />
Der nächste Workshop findet am 5-<br />
7. März 2008 statt, der sich über die verlustfreien<br />
Produktion hinaus die Aneignung<br />
der flexiblen Denkweise im Interesse<br />
eines positiven Wandels zu Ziel gesetzt<br />
hat. Wir freuen uns für Anmeldung aller<br />
Interessenten.<br />
K o n t a K t<br />
Guld Andrea M.<br />
<strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong>s Bildungszentrum<br />
Telefon: 0036/1/243-3698<br />
Management<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
21
Management<br />
Vergütungsstudie 2007/2008<br />
Benchmarks für den<br />
Personalchef<br />
Verlässliche Benchmarks für marktgerechte Gehälter sind unerlässlich, um<br />
Unternehmen langfristig wettbewerbsfähig zu halten und zugleich die<br />
Mitarbeiter effektiv zu führen und zu motivieren. Offizielle Statistiken können<br />
solche Benchmarks kaum bieten. Die jetzt vorgelegte neue Vergütungsstudie<br />
der DUIHK bietet aber genau dies: eine verlässliche, empirisch fundierte<br />
Orientierungshilfe für die betriebliche Vergütungspraxis.<br />
Laut Studie haben die befragten<br />
Unternehmen im abgelaufenden<br />
Jahr (2007) die Grundvergütungen<br />
um durchschnittlich 8,2% angehoben und<br />
liegen somit auch auf dem Nieveau des<br />
erwarteten landesweiten Durchschnitts.<br />
Zum Vergleich: In den Vorjahren betrugen<br />
die Steigerungen der Grundgehälter<br />
durchschnittlich 7,4 % (2006), 11,3 %<br />
(2005) bzw. 10,6 % (2004).<br />
Für 2008 planen die Unternehmen<br />
erneut eine Erhöhung der Grundgehälter<br />
um durchschnittlich 6%. Angesichts einer<br />
für 2008 prognostizierten Inflationsrate<br />
von 4-5 % und dem bereits 2007 erlittenen<br />
deutlichen Rückgang der Realeinkommen<br />
(um schätzungsweise 5 %) ist jedoch mit<br />
einem starken Druck der Arbeitnehmerseite<br />
auf die Löhne zu rechnen, so dass die<br />
tatsächlichen Zuwächse erneut höher als<br />
geplant ausfallen könnten. Die Höhe der<br />
individuellen Vergütung wird von zahlreichen<br />
Faktoren beeinflusst.<br />
Hierarchische Einstufung: Geschäftsführer<br />
erhalten typischerweise Gesamtbezüge<br />
in Höhe von 22,5 Mio. Forint (Vorjahr:<br />
18,9 Mio.), die Spannbreite ist jedoch<br />
außerordentlich groß und reicht von 4,2<br />
bis 89 Mio. Forint. Führungskräfte beziehen<br />
insgesamt immerhin 9,7 Mio. Forint,<br />
Fachkräfte im Durchschnitt 4,4 Mio. HUF.<br />
Überdurchschnittliche Vergütungen erhalten<br />
z.B. Key-Account Manager, Controller<br />
und Ingenieure/Techniker. Arbeiter kommen<br />
auf ein Gesamtjahresverdienst von<br />
durchschnittlich 2,16 Mio. Forint.<br />
Unternehmensgröße: Die individuellen<br />
Gehälter sind vor allem bei Fach- und Führungskräften<br />
sehr stark von der Größe des<br />
Unternehmens abhängig. In Unternehmen<br />
22 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
mit einem Umsatz von mehr als 10 Mrd.<br />
Forint können sie meist doppelt so viel verdienen<br />
wie ihre Kollegen in Firmen mit<br />
einem Umsatz von weniger als 500 Mio.<br />
Ft. Für die Vergütung von Arbeitern ist die<br />
Unternehmensgröße hingegen nur von<br />
geringer Bedeutung.<br />
Ertragslage des Unternehmens: Auf eine<br />
an der Wirtschaftlichkeit des Unternehmens<br />
orientierte Gehaltspolitik weist hin,<br />
dass Firmen, deren Ertragslage nach eigener<br />
Einschätzung überdurchschnittlich ist,<br />
Ihren Führungskräften je nach Hierarchie-<br />
ebene zwischen 40 und 100 % mehr zahlen<br />
als Firmen mit einem eher unterdurchschnittlichem<br />
Ergebnis. Drei Viertel aller<br />
Führungskräfte und Geschäftsführer, rund<br />
60 % aller Fachkräfte und 70 % der Arbeiter<br />
erhalten einen Teil ihrer Vergütung aufgrund<br />
erfolgsabhängiger Kriterien. Frauen<br />
sind in Führungspositionen nach wie vor<br />
unterrepräsentiert. Der Frauenanteil hat<br />
sich in fast allen Positionen im Vergleich<br />
zum Vorjahr kaum geändert, nach wie vor<br />
ist nur jeder 10. Geschäftsführer eine Frau,<br />
während drei Viertel aller Personalchefs<br />
und zwei Drittel aller Leiter des Bereichs<br />
Finanzen/Controlling weiblich sind. Weibliche<br />
Fach- und Führungskräfte verdienen<br />
allerings noch immer ca. 15-20 % weniger<br />
als ihre männlichen Kollegen. Die Verfügbarkeit<br />
von Arbeitskräften hat sich im<br />
Vergleich zum Vorjahr nur unwesentlich<br />
verbessert. Eine „gute“ Verfügbarkeit nennen<br />
gerade einmal 22 % der Unternehmen<br />
(Vorjahr: 19 %), als „ungenügend“ wird sie<br />
von 25 % eingeschätzt (Vorjahr: 28 %). Die<br />
schlechteste Verfügbarkeit wird für Facharbeiter<br />
(darunter insbesondere im Großraum<br />
Budapest und in Westungarn), FuE-<br />
Leiter, Ingenieure/Techniker sowie Anwendungsprogrammierer<br />
konstatiert.<br />
Geplante und tatsächliche Gehaltserhöhungen (Veränderung der Grundgehälter zum Vorjahr in %)<br />
für das nächste Im abgelaufenen Jahr Brutto-<br />
Jahr geplante tatsächliche löhne<br />
Erhöhungen vorgenommene Erhöhungen<br />
Durchschnitt Geschäfts- Führungs- Fach- Arbeiter Durchführer<br />
kräfte kräfte schnitt *<br />
1999 9.5 14.4 14.9 15.0 16.1<br />
2000 12.1 11.6 15.2 13.0 13.5<br />
2001 9.6 13.1 15.3 19.7 21.2 19.0 18.0<br />
2002 8.5 14.6 15.0 14.2 17.0 14.8 18.3<br />
2003 6.3 11.6 12.4 11.3 7.9 11.3 12.0<br />
2004 6.3 13.7 10.6 11.0 10.8 10.7 6.0<br />
2005 5.8 11.5 11.3 11.0 10.6 11.3 8.8<br />
2006 6.0 6.9 7.4 7.0 5.8 7.4 8.2<br />
2007 6.0 9.2 8.5 8.1 7.7 8.2 8.2<br />
* Durchschnittliche Monatslöhne laut Statistikamt KSH<br />
Angesichts des Mangels an gut ausgebildeten<br />
Fachkräften verstärken die Unternehmen<br />
ihre eigenen Aktivitäten im Bereich Aus- und<br />
Weiterbildung. Fast zwei Drittel aller Unternehmen<br />
wollen im kommenden Jahr Maßnahmen<br />
zur betrieblichen Weiterbildung<br />
ausweiten, ein Drittel wird sie zumindest in<br />
unverändertem Umfang weiterführen.
BÜCHL HUNGARIA Kft. bietet Dienstleistungen in allen Bereichen<br />
der Abfallentsorgung für Gewerbe, Industrie, Handel und Kommunen.<br />
Innerbetriebliche Logistik ab Arbeitsplatz<br />
Transport von gefährlichen und nicht gefährlichen festen und flüssigen Abfällen<br />
Transport, Umschlag und Verwertung von Metallabfällen und –spänen<br />
Sachgemäße Sortierung diverser Verpackungsmaterialien, Aufbereitung und Verwertung<br />
von Papier, Kunststoff, Holz, usw.<br />
Behandlung von Industrieabwässern, z. B. Emulsionen, Waschlaugen. Das Wasser kann tech-<br />
nologisch wiederverwendet oder als gereinigtes Abwasser entsorgt werden. Das gewonnene<br />
Ölkonzentrat lässt sich aufgrund des hohen Heizwertes energetisch verwerten.<br />
Akten- und Datenvernichtung in einem geschlossenen System<br />
Kundenberatung und Entwicklung von Entsorgungskonzepten<br />
Optimierung von Ökologie und Ökonomie<br />
EBS Produktion durch Zerkleinerungstechnik<br />
Metallspäne und Schlamm Brikettierung<br />
Zertifiziert nach DIN EN ISO 9001:2001, nach DIN EN ISO 14001:1997 und dem EMAS II.<br />
Die BÜCHL HUNGARIA Gesellschaft für Umweltschutz Dienstleistungen GmbH betreibt eine mo-<br />
derne Emulsionsspaltanlage in Ungarn.<br />
Unsere jahrelange Erfahrung und unser Know-How im Bereich von Umweltdienstleistungen bieten<br />
höchstes Maß an Entsorgungssicherheit.<br />
Unsere Partner sind zufrieden!<br />
Geben auch Sie uns eine Möglichkeit, Ihr Partner zu werden!<br />
Kontakt:<br />
BÜCHL HUNGARIA<br />
Gesellschaft für<br />
Umweltschutz<br />
Dienstleistungen GmbH<br />
Gyôr<br />
Ipari Park<br />
HU-9027 Gyôr,<br />
Csörgôfa sor 8.<br />
Tel.: +36-96-516-620<br />
Fax: +36-96-516-622<br />
info@buechl.hu<br />
www.buechl.hu
Standort<br />
Standort Miskolc<br />
Industriezentrum<br />
blüht wieder auf<br />
Die Stadt Miskolc hat in den vergangenen Jahren eine neue Entwicklungsbahn<br />
eingeschlagen und bietet Investoren ein Wirtschaftsumfeld mit dynamischem<br />
Wachstum, neuen Branchen, einer sich erneuernden Innenstadt, sowie auch<br />
einem reichhaltigen kulturellen und touristischen Angebot.<br />
Miskolc steht mit mehr als<br />
170.000 Einwohnern auf Platz<br />
drei unter den Großstädten<br />
Ungarns und ist zugleich das Zentrum<br />
der Region Nordungarn mit einer bedeutenden<br />
Wirtschaftskraft. In ihr Einzugsgebiet<br />
fallen 39 Gemeinden, in denen etwa<br />
100.000 Einwohner leben. Miskolc ist Bildungs-,<br />
Kultur- und Wirtschaftszentrum<br />
der Region, so dass Tag für Tag zehntausende<br />
Beschäftigte aus den umliegenden<br />
Gemeinden in die Stadt pendeln.<br />
Miskolc spielt eine maßgebliche Rolle<br />
im Wirtschaftsleben des Komitats, denn<br />
41% der hier registrierten Unternehmen<br />
sind in Miskolc tätig und erwirtschafteten<br />
2005 insgesamt 27% der Wirtschaftsleistung,<br />
in bestimmten Branchen erreicht<br />
der Anteil der Komitatshauptstadt sogar<br />
80 bis 90% erreicht.<br />
Miskolc füllte sich in den vergangenen<br />
Jahren wieder mit Leben, die Bauten der<br />
Innenstadt wurde liebevoll erneuert.<br />
Mit dem Bau der Autobahn ist auch die<br />
Anbindung an das europäische Schnellverkehrsnetz<br />
erfolgt, was nicht nur von<br />
den Einwohnern, sondern auch von den<br />
Investoren hoch eingeschätzt wird. Der<br />
Entwicklungsprozess der Stadt hat sich<br />
beschleunigt, sie wird zu einem immer<br />
beliebteren Investitionsstandort. Im vergangenen<br />
Jahrzehnt haben etliche internationale<br />
Großunternehmen Miskolc als<br />
Standort für ihre Investitionen gewählt.<br />
Diese Unternehmen haben sich in erster<br />
Linie wegen der wissenschaftlichen<br />
Kapazitäten der Universität Miskolc, der<br />
vorhandenen qualifizierten Arbeitskräfte,<br />
der Nähe zu den Märkten im Osten,<br />
sowie der günstigen logistischen Bedingungen<br />
in der Stadt niedergelassen. Um<br />
weitere Investitionen anzuziehen und die<br />
24 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
Möglichkeiten für Zulieferungen auszuweiten,<br />
hat Miskolc Anzahl und Fläche<br />
der mit einer direkten Autobahnanbindung<br />
erschlossenen potentiellen Inves-<br />
Wichtige Ausländische investoren in Miskolc<br />
titionsstandorte ausgebaut. Der Industriepark<br />
Miskolc entwickelt sich ebenfalls<br />
dynamisch: die derzeitige Fläche von<br />
knapp 70 Hektar wird um Grüne-Wiese-<br />
Flächen von 45 Hektar erweitert, was die<br />
Ansiedlung einheimischer und internatio-<br />
naler Unternehmen, beziehungsweise die<br />
Erweiterung bereits bestehender Standorte<br />
ermöglicht. Mit der Fertigstellung der<br />
Autobahnanbindung kann Miskolc dank<br />
der Nähe zur rumänischen, slowakischen<br />
und ukrainischen Grenze zum logistischen<br />
Zentrum der Region werden.<br />
Gut ein Drittel der im Komitat Borsod-Abaúj<br />
Zemplén ansässigen Unternehmen<br />
mit ausländischer Beteiligung sind<br />
Robert Bosch Power Tool (elektrische Handwerkzeugmaschinen)<br />
Robert Bosch Energy and Body Systems (Fabrikation von Startern und Getrieben für<br />
die Fahrzeugindustrie)<br />
Remy Automotive (Erneuerung von Startern und Lichtmaschinen)<br />
Shinwa (Auto-HiFi, Navigationssysteme, Module aus Plastik und Metall)<br />
Ross Mould (Herstellung von Gussformen)<br />
Sanofi Aventis (chemische und pharmazeutische Industrie)<br />
14%<br />
17%<br />
4%<br />
Landwirtschaft<br />
Industrie<br />
Bauwirtschaft<br />
Dienstleistungssparte<br />
65%<br />
in der Stadt Miskolc aktiv und beschäftigen<br />
hier insgesamt mehr als 5.000 Mitarbeiter.<br />
Dabei überwiegt der Maschinenbau<br />
mit 2.000 Beschäftigten in Unternehmen<br />
mit ausländischer Beteiligung. Ausländische<br />
Kapitalinvestitionen sind in den<br />
letzten Jahren erheblich gestiegen, und das<br />
Eigenkapital der Unternehmen mit ausländischer<br />
Beteiligung ist von 34,5 Milliarden<br />
Forint im Jahr 2001 auf 58 Milliarden<br />
Forint im Jahr 2004 gestiegen. Das<br />
dynamische Wachstum der Stadt wird vor<br />
allem durch die rasch steigende Industrieproduktion<br />
getragen, wobei deren Wachstumsmotor<br />
der zu 85% für den Export<br />
produzierende Maschinenbau ist.<br />
Auch wenn in Miskolc von den einzelnen<br />
Wirtschaftssektoren die Industrie<br />
maßgebend ist, werden heute bereits über<br />
zwei Drittel der Arbeitnehmer im Dienstleistungsbereich<br />
beschäftigt. Besonders<br />
hoch ist die Zahl der Beschäftigten im<br />
öffentlichen Sektor (Verwaltung, Bildungs-<br />
und Gesundheitswesen) und dem<br />
Finanzbereich.
E-finance<br />
Von Miskolc<br />
nach Europa<br />
IND gehört zu den am schnellsten wachsenden IT-Unternehmen Ungarns und<br />
verlagert ihre Tätigkeit immer mehr ins Ausland. Das Unternehmen gehörte<br />
zu den Ersten in Europa, die Lösungen zum WAP-Banking für die CIB Bank entwickelt<br />
haben. Im Laufe des Jahres 2003 hat IND das Nachfolgeunternehmen<br />
des früheren Spitzenreiters des deutschen E-Finance-Marktes, die Brokat Technologies<br />
aufgekauft und damit eine maßgebliche Rolle auf dem europäischen<br />
Markt erlangt. Das Unternehmen mit Sitz im ostungarischen Miskolc ist zu<br />
einer in nunmehr sechs Ländern aktiven Unternehmensgruppe geworden. WiU<br />
sprach mit Herrn Dr. Balázs Vinnai, dem Geschäftsführer des Unternehmens.<br />
Seit wann ist das Unternehmen aktiv, und<br />
womit beschäftigen sie sich?<br />
Das Unternehmen IND Group ist seit<br />
ihrer Gründung 1997 von einem Unternehmen<br />
für das Design und die Realisierung<br />
von Webseiten zum führenden Lieferanten<br />
der Front-Office-Technologie für<br />
den europäischen Markt des E-Finance<br />
hinausgewachsen. Was das genau bedeutet?<br />
Wir entwickeln informationstechnische<br />
Lösungen, die den Kunden der<br />
Unternehmen im Bank- und Finanzgewerbe<br />
die höchstmögliche Sicherheit und<br />
den bestmöglichen Komfort bieten, während<br />
die ihre Finanzen über das Internet,<br />
über Handy und über Call-Center, in der<br />
Filiale oder übe jede andere Art von elektronischen<br />
Kanälen regeln. Unsere einzigartigen<br />
Lösungen werden bei Finanzinstituten<br />
von über 15 Ländern und darunter<br />
auch den angesehensten Banken in der<br />
Region Europas und in Nahost verwendet.<br />
Weshalb haben Sie sich für Miskolc als<br />
Standort entschieden?<br />
Die Unternehmensphilosophie der IND<br />
Group ist, sich in Miskolc für die Etablierung<br />
eines Wissensstandortes zu engagieren,<br />
der die Perspektiven für die modernste<br />
Technologie und die IT-Grundlagen<br />
bietet. Die Bindung an die Stadt Miskolc<br />
ist eindeutig, denn die Mitglieder des<br />
Managements (das sind zugleich auch die<br />
Gründer) stammen aus dieser Stadt. Andererseits<br />
deckt der hohe Standard der Ausbildung<br />
von IT-Fachkräften an der Universität<br />
Miskolc auch unseren Fachkräf-<br />
tenachwuchs ab. Im Rahmen der langfristigen<br />
Zusammenarbeit zwischen der IND<br />
und der Universität Miskolc unterstützen<br />
wir die Ausbildung von Informatikern,<br />
legen gemeinsam die Thematik der Lehrgänge<br />
der Studienfächer fest, beziehungsweise<br />
stellen auch qualifizierte Dozenten<br />
zur Verfügung. Mit Hilfe von Stipendien<br />
unterstützen wir junge IT-Studenten, die<br />
für ihre Abschlussarbeit eines der von uns<br />
angebotenen Themen ausgewählt haben.<br />
Als Schwäche der Stadt sehen wir den zu<br />
geringen Wettbewerb unter den einheimischen<br />
IT-Unternehmen, so dass es schwer<br />
fällt, IT-Fachleute anzuwerben, beziehungsweise<br />
zu binden.<br />
Die Entwicklung des Unternehmens kann<br />
als wahre Erfolgsgeschichte bezeichnet<br />
werden. Auf welchen Märkten ist IND heute<br />
präsent?<br />
Wir waren in der Lage, uns auf einen<br />
bestimmten Bereich zu konzentrieren,<br />
und haben dort das bestmögliche Ergebnis<br />
erzielt. Wie ließen es nicht zu, dass<br />
das Know-How in alle vier Winde verstreut<br />
wird. Der Motor unseres Wachstums<br />
lag einerseits in der Produktentwicklung<br />
und dem dynamischen Wachstum<br />
der internationalen Produktverkäufe,<br />
andererseits in den erfolgreichen Akquisitionen.<br />
Ein wichtiger Schritt unserer Unternehmensgeschichte<br />
war das Jahr 2003, als<br />
wir das Nachfolgeunternehmen von Brokat<br />
in <strong>Deutsch</strong>land aufgekauft haben und<br />
somit zu einer internationalen Unternehmensgruppe<br />
mit herausragenden Leis-<br />
Standort<br />
tungen und Büros auch außerhalb Österreichs<br />
geworden sind. In den Büros der<br />
IND Group wird die Entwicklungsarbeit<br />
ausschließlich am Firmensitz in Miskolc<br />
betrieben, und in Budapest ist die für<br />
Ungarn zuständige Vertriebszentrale des<br />
Unternehmens angesiedelt. Die Aufgabe<br />
der ausländischen Kollegen liegt in erster<br />
Linie in der Erschließung der internationalen<br />
Anforderungen und Chancen. Wir<br />
möchten überall dort vertreten sein, wo die<br />
Entscheidungen in der Finanzwelt getroffen<br />
werden, beziehungsweise sich die Zentren<br />
großer Banknetzwerke befinden. Auch<br />
deshalb unterhalten wir Vertriebszentren in<br />
Wien, München, Stuttgart, London, Barcelona<br />
und Jesi.<br />
Welche Richtungen der Weiterentwicklung<br />
können Sie sich für das Unternehmen<br />
vorstellen?<br />
Unsere Expansion geht geographisch in<br />
die Regionen Europas und des Nahen<br />
Ostens. Nach der in Ungarn errungenen<br />
Marktführerschaft möchten wir unsere<br />
Präsenz weiter verstärken und auf dem<br />
europäischen Markt zumindest unter<br />
den 5 führenden IT-Lieferanten für Banken<br />
vertreten sein. All dies möchten wir<br />
durch hochgradige technologische Innovation<br />
und der Ausrichtung auf die Produktentwicklung<br />
erreichen. 2007 haben<br />
wir zusätzliches Kapital in Höhe von 4<br />
Millionen Euro in das Unternehmen eingebracht,<br />
um die Pläne für Produktentwicklung<br />
und Wachstum mit zusätzlichen<br />
Investitionen zu untersetzen.<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
25
Recht & Tipps<br />
Änderungen im Steuerrecht 2008<br />
Angekündigte Reforme<br />
Mit dem kommenden Jahresbeginn werden die Wirtschafsteilnehmer mit dem<br />
neu verabschiedete Umsatzsteuergesetz nach den langwierigen Vorbereitungen<br />
von wesentlich weniger strukturellen Anpassungen entgegensehen,<br />
als erwartet und angekündigt. Hier sind die wichtigsten Änderungen für die<br />
Unternehmen ohne Anspruch auf Vollständigkeit zusammengefasst.<br />
Umgekehrte Besteuerung<br />
An Stelle der das jeweilige Produkt vertreibenden<br />
oder die Dienstleistung erbringenden<br />
Steuersubjekts werden in den folgenden<br />
Fällen am Anfang des kommenden<br />
Jahres der Einkäufer, beziehungsweise<br />
Leistungsnehmer zur Entrichtung der<br />
Steuer verpflichtet:<br />
• unmittelbar mit Immobilien verbundene<br />
Leistungen (bspw. Reinigungsdienste,<br />
Rückbau, Instandhaltung);<br />
• Bau- und Montagearbeiten nach Übergabe<br />
oder Veräußerung von Immobilien;<br />
• sofern der unter Liquidation stehende<br />
Steuerzahler Sachanlagen oder andere<br />
Produkte mit einem Wert von über 100<br />
THUF veräußert;<br />
• bei Verleihung und Entsendung von<br />
Arbeitnehmern.<br />
Von dieser Maßnahme wird der Rückgang<br />
des Steuerbetrugs durch fiktive Steuersubjekte<br />
erwartet, denn während bei<br />
der klassischen Besteuerung die Umsatzsteuer<br />
durch das Steuersubjekt vereinnahmt,<br />
jedoch nicht an die Staatskasse abgeführt,<br />
sondern nur der Rückerstattungsantrag<br />
gestellt wird, so nach den Regeln der<br />
umgekehrten Besteuerung ein derartiger<br />
Betrag in Ermangelung der abgewälzten<br />
Umsatzsteuer nicht möglich ist.<br />
Fristen für die Rechnungsstellung<br />
Für die Ausstellung einer Rechnung stehen<br />
8 Tage nach der Leistungserbringung<br />
offen. Zugleich ist im Hinblick eines<br />
Abnehmers und Verkäufers bei einer vorausgehenden<br />
Vereinbarung die Ausstellung<br />
einer Sammelrechnung möglich.<br />
Einschränkung der Umsatzsteuer-Rückerstattung<br />
Im Sinne der Bestimmungen des neuen<br />
Umsatzsteuergesetzes ist ein Käufer bei<br />
der Ausfuhr in ein Drittland nicht berechtigt,<br />
eine Ausfuhrumsatzsteuerbefreiung zu<br />
erhalten, falls die Ausfuhr durch den Käufer<br />
26 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
oder dessen Beauftragten abgewickelt wird,<br />
sofern der Käufer in Ungarn ansässig ist.<br />
Behandlung mehrerer Unternehmen<br />
als ein Steuersubjekt<br />
Mehrere, gegenseitig enge finanzielle, wirtschaftliche<br />
und organisatorische Verbindungen<br />
pflegende Steuersubjekte können<br />
im Umsatzsteuersystem auf ihren Antrag<br />
und der Sondergenehmigung des Finanzamtes<br />
hin als ein einziges Steuersubjekt<br />
behandelt werden. Die zu einem Steuersubjekt<br />
zusammengefasste Gruppe einzelner<br />
Unternehmen kann eine Steuererklärung<br />
einreichen, ihre Steuerpflicht ist solidarisch<br />
und ihre Geschäfte untereinander<br />
unterliegen keiner Umsatzsteuerpflicht.<br />
Einkommenssteuer und<br />
Steuergutschrift<br />
Die Höhe der Steuergutschrift bleibt bei<br />
18%, jedoch wurde der monatliche Freibetrag<br />
auf 11.340 Forint erhöht und läuft<br />
mit einem Jahresbetrag von 1.250.000 bis<br />
2.762.000 Forint aus.<br />
Obergrenze der Körperschaftssteuererleichterung<br />
steigt<br />
Der vergünstigte Körperschaftssteuersatz<br />
von 10% gilt bei Erfüllung der Voraussetzungen<br />
an Stelle der früheren Obergrenze<br />
von 5 bis zu den ersten 50 Millionen<br />
Forint der Steuerbemessungsgrundlage.<br />
Große Durchbrüche bleiben aus<br />
Das mit dem ersten Januar in Kraft tretende<br />
Paket der Steuernovelle bringt in<br />
Wirklichkeit keinen wesentlichen Durchbruch<br />
mit sich. Die vielfach propagierten<br />
strategischen Komponenten, wie beispielsweise<br />
die früher geplante Zusammenlegung<br />
von Steuerarten (wie die aus drei<br />
kleinen Steuerarten zu etablieren beabsichtigte<br />
efeho) wurden im Rahmen der<br />
Abstimmungen allmählich fallen gelassen.<br />
Obwohl von ihrer Einführung an sowohl<br />
durch den Gesetzgeber, als auch der Gruppe<br />
der betroffenen Steuersubjekte als provisorisch<br />
betrachtet, wird im neuen Steuerpaket<br />
nicht geregelt, bis wann die im<br />
Rahmen der Einschnitte eingeführte Solidaritäts-<br />
oder Sondersteuer in Kraft bleibt,<br />
obwohl sie für eine breite Basis der Steuerzahler<br />
eine erhebliche zusätzliche Belastung<br />
darstellt und als „kleiner Bruder“ der<br />
Körperschaftssteuer zahlreiche potentielle<br />
Investoren abschrecken kann.<br />
In Anbetracht der Ausgaben der Rentenkasse<br />
und der im Zuge der Gesundheitsreform<br />
voraussichtlich entstehenden<br />
Ausgaben des Staatshaushalts kann auch<br />
2008 nicht mit einer sinkenden Belastung<br />
der Arbeitgeber gerechnet werden.<br />
Neben die lokalen Gewerbesteuer, die<br />
hohe Wellen geschlagen und selbst von<br />
der Gemeinschaft geprüft wurde, wird ab<br />
2009 zusätzlich die auf den Wert bezogene<br />
Immobiliensteuer gestellt, die zu einer<br />
weiteren Steuerpflicht führt.<br />
Absehbare Auswirkungen der Gesundheitsreform<br />
auf die Unternehmen<br />
Eines der ausgelobten Ziele der sich langsam<br />
entfaltenden Gesundheitsreform<br />
besteht darin, mit der Stärkung der nationalen<br />
Risikogemeinschaft auch die Fähigkeit<br />
dieser Sparte für die Aufrechterhaltung<br />
ihrer eigenen Tätigkeit zu stärken,<br />
wodurch auch längerfristig eine Erhöhung<br />
der Gesundheitsbeiträge mit der Einführung<br />
konkurrierender Versicherungen vermeidbar<br />
werden würde.<br />
In der Praxis stellen die recht eingeschränkte<br />
Größe des ungarischen Marktes<br />
und die nicht als zu hoch zu bezeichnenden<br />
Pro-Kopf-Quoten enge Grenzen für den<br />
Betrieb der Versicherungen und der Einführung<br />
des gewünschten Wettbewerbs dar.<br />
Sofern die Gesundheitsreform in ihrer<br />
aktuellen Form realisiert wird, werden sich<br />
die direkt steigenden Krankenversicherungsausgaben<br />
der Arbeitnehmer mittelbar<br />
auf die Unternehmen auswirken, sei es<br />
durch eine Verschlechterung des Gesundheitszustandes<br />
der Arbeitnehmer oder der<br />
mit den steigenden Ausgaben verbundenen<br />
Lohnforderungen.<br />
Anwaltskanzlei Katona und Partner<br />
Dr. Géza Katona / Dr. Janka Bán
Die <strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong> Industrie- und Handelskammer ist mit nahezu 900 Mitgliedern die<br />
wichtigste Institution zur praktischen Förderung deutsch-ungarischer Geschäftsbeziehungen.<br />
Als marktwirtschaftlich ausgerichteter Dienstleister und Berater unterstützen wir vor allem<br />
kleine und mittelständische Firmen beim Ausbau Ihrer internationalen Aktivitäten.<br />
Unser Dienstleistungsangebot<br />
| Markteinstiegsberatung | Marktstudien | Fördermittelberatung |<br />
Geschäftspartnervermittlung | Rechtsauskunft | Messeberatung |<br />
Individuelle Absatzberatung | Aus- und Weiterbildung | Umweltmarkt-<br />
Beratung | Veranstaltungsorganisation<br />
Unsere Mitglieder profitieren vom ausgebauten Netzwerk der DUIHK in Ungarn, <strong>Deutsch</strong>land<br />
und weltweit, von exklusiven Veranstaltungen und Informationsangeboten und von<br />
Vorzugskonditionen für unsere Dienstleistungen.<br />
Nutzen Sie unsere jahrzehntelange Erfahrung, unser Know-How und unsere Kontakte.<br />
www.duihk.hu<br />
<strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong> Industrie- und Handelskammer<br />
H-1024 Budapest, Lövôház utca 30 | Tel. +36 1 345 76 00 | E-Mail: info@ahkungarn.hu
Recht & Inhalt Tipps<br />
Änderungen im Vergabewesen<br />
Vergabemonitor<br />
Das ungarische Justizministerium plant für die bevorstehende Zeit eine verhältnismäßig<br />
umfassende Umarbeitung des ungarischen Vergabegesetzes in mehreren<br />
Phasen. Die geplante erste Änderung des Gesetzes soll die Wirksamkeit<br />
der bei Vergabeverfahren zur Verfügung stehenden Rechtsmittel steigern.<br />
Die derzeitige Rechtsmittelpraxis<br />
kann nämlich berechtigten<br />
Beschwerden bei der Verletzung<br />
von Vergaberegeln in vielen Fällen nicht<br />
wirksam abhelfen, da rechtswidrig erteilte<br />
öffentliche Aufträge oft bereits durchgeführt<br />
werden, bevor ein wegen der rechtswidrigen<br />
Auftragserteilung eingeleitetes<br />
Rechtsmittelverfahren zu Ende geht. An<br />
dieser Tendenz sollen nun verschiedene<br />
Verfahrensvereinfachungen und neue<br />
Rechtsinstrumente ändern.<br />
Über die Umgestaltung der verfügbaren<br />
Rechtsmittel hinaus ist auch die Einführung<br />
mancher neuen Regeln für die Angebotslegung<br />
geplant. So sollen öffentliche<br />
Auftraggeber in Zukunft gehalten sein,<br />
nur in dem für die Angebotslegung unbedingt<br />
erforderlichen Umfang Formerfordernisse<br />
für die Angebote vorzugeben. Ziel<br />
dieser geplanten neuen Regel ist zu verhindern,<br />
dass öffentliche Auftraggeber den<br />
Wettbewerb zwischen Bietern durch unbegründete<br />
– aus der Sicht des Wettbewerbs<br />
irrelevante – Formvorschriften verzerren.<br />
Auch die Regeln für andere Unternehmen,<br />
die dem Bieter ihre Ressourcen für<br />
die Auftragserfüllung bereitstellen, sollen<br />
genauer ausgearbeitet werden. Den Plänen<br />
nach wird die Möglichkeit abgeschafft, dass<br />
Nachunternehmer, die vom Bieter für die<br />
Auftragserfüllung herangezogen werden,<br />
zugleich auch als andere Unternehmen, die<br />
ihre Ressourcen bereitstellen, in Erscheinung<br />
treten. Außerdem sollen öffentliche<br />
Auftraggeber berechtigt sein, die logische<br />
Beziehung zwischen dem Bieter und dem<br />
anderen Unternehmen, auf dessen Ressourcen<br />
sich der Bieter beruft, zu prüfen.<br />
§<br />
Vergabeverfahren – Vorschau<br />
Die Gemeinde des VII. Bezirks (Erzsébetváros)<br />
der Hauptstadt Budapest als<br />
öffentliche Auftraggeberin hat die Teilnahmeaufforderung<br />
für den Teilnahmewettbewerb<br />
im Vorfeld eines Verhandlungsverfahrens<br />
zur Vergabe eines öffent-<br />
28 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
§<br />
§<br />
lichen Auftrags über die Planung und<br />
Ausführung eines Erholungszentrums<br />
mit medizinischen, Gesundheitsvorsorge-<br />
und Sportfunktionen auf ca. 16.000 m2<br />
Grundfläche veröffentlicht. Teilnahmeanträge<br />
werden bis 10. Dezember 2007,<br />
09.00 Uhr, erwartet. Die Frist für die<br />
Auftragserfüllung beträgt 20 Monate ab<br />
Auftragserteilung. Ein geschätzter Auftragswert<br />
wurde nicht bekannt gegeben,<br />
er liegt aber in Anbetracht der Eignungskriterien<br />
wohl ung. in Höhe von HUF<br />
2.500.000.000,–.Weitere Informationen:<br />
TED 2007/S 217-264051<br />
Öffentliche Auftraggeber zolen in Zukunft<br />
gehalten sein, nur in dem für die Angebotslegung<br />
unbedingt erforderlichen<br />
Umfang Formerfordernisse für die Angebote<br />
vorzugeben.<br />
Die <strong>Ungarische</strong> Post hat im Rahmen ihres<br />
Reorganisationsprogramms „Postamester“<br />
(„Postmeister“) eine Aufforderung zur<br />
Teilnahme an ihrem Vorqualifizierungsverfahren<br />
für das zukünftige Outsourcing<br />
von Postdienstleistungen veröffentlicht.<br />
Sie hat das Dienstleistungsgebiet, in dem<br />
Postdienstleistungen in Zukunft von externen<br />
Unternehmern oder von der Gemeinde<br />
angeboten werden sollen, zunächst auf<br />
vier Komitate des Landes (Komárom-<br />
Esztergom, Heves, Somogy, Szabolcs-Szatmár-Bereg)<br />
beschränkt. Anmeldungen für<br />
die Teilnahme an der Vorqualifizierung<br />
werden bis 30. September 2010 laufend<br />
erwartet. Da aber den ersten vorqualifizierten<br />
Bietern laut Bekanntmachung des<br />
Vorqualifizierungsverfahrens bereits am 7.<br />
Dezember 2007 die Teilnahmeaufforderung<br />
für den Teilnahmewettbewerb eines<br />
anschließenden Vergabeverfahrens zugesendet<br />
werden soll, lohnt es sich, mit der<br />
Anmeldung für das Vorqualifizierungsverfahren<br />
nicht allzu lange zu warten.Weitere<br />
Informationen: TED 2007/S 198-240705<br />
Ergebnisse und verträge<br />
Der Technische Dienst für Kulturerbeschutz<br />
in Ungarn (Kulturális Örökségvédelmi<br />
Szakszolgálat) hat in der TED-Datenbank<br />
am 30. Oktober 2007 unter Nr. 209-<br />
253176 Informationen zum Ergebnis des<br />
Vergabeverfahrens veröffentlicht, das er im<br />
Interesse des Abschlusses einer „Rahmenvereinbarung<br />
über vorbeugende archäologische<br />
Freilegungsarbeiten vor Großbauprojekten“<br />
eingeleitet hat. Der öffentliche<br />
Auftraggeber hat die auf 48 Monate befristete<br />
Rahmenvereinbarung mit einem Auftragswert<br />
von HUF 6.000.000.000,– am<br />
11. Oktober 2007 mit dem Konsortium<br />
bestehend aus Leveller Kft. und Platina-<br />
Bau Zrt. abgeschlossen. Entscheidungskriterium<br />
war, welcher Bieter das insgesamt<br />
günstigste Angebot vorlegt.<br />
Die Bekanntmachung über das Ergebnis<br />
des Verfahrens zur Vergabe eines<br />
öffentlichen Auftrags über die „Erneuerung<br />
und Erweiterung des Gebäudes des<br />
Bezirksgerichtes Újpest“ wurde in der<br />
TED-Datenbank am 3. November 2007<br />
unter Nr. 2007/S 212-256958 veröffentlicht.<br />
Entscheidungskriterium des Hauptstädtischen<br />
Gerichtes Budapest als öffentlichen<br />
Auftraggebers war, welches der insgesamt<br />
acht Angebote die insgesamt günstigsten<br />
Bedingungen enthält. Der Bieterin,<br />
die den Zuschlag erhalten hat, (Bayer<br />
Center Épít_ipari Kft) wurde der Auftrag<br />
am 9. Oktober 2007 erteilt. Der Auftragswert<br />
beträgt HUF 1.292.446.564,–.<br />
Die Bekanntmachung über das Ergebnis<br />
des beschleunigten Verhandlungsverfahrens<br />
zur Vergabe eines Auftrags über<br />
die „Ausführungsplanung und Ausführung<br />
von vier unterirdischen Stahlbehältern<br />
von je 2.000 m3 für die Lagerung<br />
von Industriealkohol (Bioethanol)“ wurde<br />
in der TED-Datenbank am 10. November<br />
2007 unter Nr. 2007/S 217-263194 veröffentlicht.<br />
Die Tartalékgazdálkodási Kht<br />
(Gemeinnützige Gesellschaft für Vorratsbewirtschaftung)<br />
als öffentliche Auftraggeberin<br />
hat den Auftrag im Wert von HUF<br />
1.174.752.694,– der Bieterin DKG-EAST<br />
Zrt., die den niedrigsten Angebotspreis<br />
geboten hat, erteilt.<br />
Orsolya Hajós, Attila Dezső<br />
Dezső & Partners Rechtsanwälte
DUIHK intern<br />
<strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong>s Forum 2007<br />
Am 23. November 2007 fand<br />
in Budapest die nunmehr<br />
17. Jahrestagung des <strong>Deutsch</strong>-<br />
<strong>Ungarische</strong>n Forums statt.<br />
Das <strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong> Forum<br />
wurde unmittelbar nach der Wende<br />
auf Initiative der be<strong>ide</strong>n damaligen<br />
Regierungschefs, József Antall und Helmut<br />
Kohl ins Leben gerufen, seit 2006<br />
hat die DUIHK auf Bitte des damaligen<br />
ungarischen Außenministers Somogyi die<br />
Koordination für die ungarischen Beteiligten<br />
übernommen.<br />
An den Plenarsitzungen und den<br />
Arbeitsgruppen haben im Verlauf des diesjährigen<br />
Forums insgesamt etwa 210 Gäste<br />
teilgenommen, darunter die Staatssekretäre<br />
be<strong>ide</strong>r Außenministerien, Dr. Márta<br />
Fekszi und Günter Gloser, der Staatssekretär<br />
des ungarischen Sozialministeriums,<br />
Gábor Csizmár, der ehemalige ungarische<br />
EU-Kommissar Péter Balázs, zahlreiche<br />
Abgeordnete des Europaparlaments, des<br />
<strong>Deutsch</strong>en Bundestages und der <strong>Ungarische</strong>n<br />
Nationalversammlung, aber ebenso<br />
auch Vertreter der Wirtschaft und der<br />
Wissenschaft. Unter dem Leitthema „Die<br />
EU 2027 – ungarische und deutsche Perspektiven<br />
und Impulse“ widmete sich das<br />
Magyar-Német Fórum 2007<br />
2007. November 23-án Budesten<br />
került megrendezésre<br />
a Magyar-Német Fórum immár<br />
17. éves közgyûlése.<br />
Magyar-Német Fórumot közvetle-<br />
A nül a rendszerváltás után hívták létre<br />
az akkori két kormányfő, Antall József<br />
és Helmut Kohl kezdeményezésére. 2006.<br />
óta Somogyi akkori magyar külügyminiszter<br />
kérésére a DUIHK látja el a magyar<br />
szervezők koordinációját.<br />
30 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
A plenáris üléseken és a munkacsoportokban<br />
összesen mintegy 210 vendég vett<br />
részt, közöttük a két külügyminisztérium<br />
államtiktkára, Horváthné dr. Fekszi<br />
Márta és Günter Gloser, Czizmár Gábor<br />
szociális és munkügyi államtitkár, Balázs<br />
Péter volt magyar EU-biztos, az európai,<br />
a magyar és a német parlament <strong>szám</strong>os<br />
képviselője, de ugyan úgy a gazdaság és<br />
a tudomány képviselői is. Az <strong>ide</strong>i fórum<br />
témája „Az EU 2027-ben – magyar és<br />
német nézőpontok és impulzusok” volt,<br />
Fotók: Best Relation<br />
Forum in diesem Jahr der Zukunft Europas<br />
in einer 20-jährigen Perspektive. Dabei<br />
wurden insbesondere die soziale Entwicklung,<br />
die Beziehungen zu den Nachbarn<br />
der EU und der Energieversorgung sowie<br />
grundlegende Trends der Entwicklung der<br />
europäischen Gesellschaften thematisiert.<br />
Gefördert wurde die Ausrichtung des<br />
Forum in diesem Jahr nicht nur durch die<br />
Regierungen be<strong>ide</strong>r Länder und die <strong>Deutsch</strong>e<br />
Botschaft Budapest, sondern auch<br />
durch die be<strong>ide</strong>n DUIHK-Mitgliedsunternehmen<br />
Magyar Telekom Nyrt. und<br />
Commerzbank Zrt.<br />
melyen belül különösen gazdasági és szociális<br />
kérdésekkel, az unió szomszédjaival<br />
folytatott politikai, ezen belül energiaügyi<br />
kérdésekkel, valamint a társadalomban<br />
végbemenő hosszú távú változásokkal<br />
foglalkoztak a résztvevők.<br />
A fórum munkáját az idén a két kormány<br />
valamint a budapesti Német Nagykövetségen<br />
kívül támogatta két DUIHK<br />
tagcég, a Magyar Telekom Nyrt. és<br />
Commerzbank Zrt. is.<br />
D. W.
2. Personalleiter Workshop<br />
Fachkräftemangel bekämpfen<br />
In unserem Personalleiter-Workshop im<br />
Frühsommer wurde das Thema „Fachkräftemangel“<br />
als eine der mit höchster<br />
Priorität eingestufte anstehende Aufgabe<br />
genannt. Deshalb haben wir unseren zweiten<br />
Personalleiter-Workshop im November<br />
stark praxisbezogen und ergebnisorientiert<br />
dieser Frage gewidmet.<br />
Ziel dieses Workshops war, mit den<br />
anwesenden Teilnehmern konkrete Akti-<br />
Die DUIHK begrüßt ihre neuen Mitglieder<br />
Emerging Market Properties<br />
Vermittlung von Grundstücken,<br />
Gebäuden und Wohnungen<br />
AP: Gabriella Bóta Dékány,<br />
Geschäftsführerin<br />
Lajos u. 48-66.<br />
H-1036 Budapest<br />
Tel: +36 1 430 3120<br />
Fax: +361 430 3121<br />
E-Mail: info@emproperties.com<br />
Web: www.emproperties.com<br />
STI Petõfi Nyomda Kft.<br />
Herstellung von Verpackungen,<br />
Displays, Etiketten<br />
AP: Endre Fábián, Geschäftsführer<br />
Külsô-Szegedi út 6.<br />
H-6000 Kecskemét<br />
Tel: +36 76 510 200<br />
Fax: +36 76 320 503<br />
E-Mail: petofi@sti-group.com<br />
Web: www-sti-group.com<br />
EURO-TAX International Kft.<br />
Wirtschaftsprüfung und Steuerberatung;<br />
Buchführung<br />
AP: Dr. András Szikszay,<br />
Geschäftsführer<br />
Kerepesi út 52..<br />
H-1148 Budapest<br />
Tel: +361220 6904<br />
Fax: +361273 0560<br />
E-Mail: office@euro-tax.hu<br />
Web: www.euro-tax.hu<br />
German Dental Center Kft.<br />
Zahn- Mund- und Kieferheilkunde<br />
AP: Dr. Hans-Peter Wagner,<br />
Geschäftsführer<br />
Montev<strong>ide</strong>o út 5.<br />
H-1037 Budapest<br />
Tel: +36 1 437 0980<br />
Fax: +36 1 437 0989<br />
E-Mail: info@germandentalcenter.hu<br />
Web: www.germandentalcenter.hu<br />
HSH Real Estate Management<br />
Ingatlankezelô Kft.<br />
Immobilien, Verwaltung von<br />
Grundstücken, Gebäuden<br />
und Wohnungen<br />
AP: Gabriella Gyulai, Prokuristin<br />
Infopark sétány 1. I. ép..<br />
H-1117 Budapest<br />
Tel: +36 1 382 0870<br />
Fax: +36 1 382 0875<br />
E-Mail: reminfo@hsh-realestate.com<br />
Web:hsh-realestate.com<br />
DUIHK intern<br />
vitäten zu definieren. Da das Thema theoretisch<br />
mehrfach bereits vertieft wurde,<br />
haben wir uns diesmal um praktische<br />
Lösungen bemüht, mit Hilfe von folgenden<br />
Leitfragen: Welche Berufe fehlen?<br />
Was können wir selbst tun, um die Situation<br />
zu verbessern? Welche Maßnahmen<br />
können ergriffen werden, um Jugendliche,<br />
Schulen, Lehrer und staatliche Stellen<br />
einzubinden?<br />
OKIN Hungary Gépgyártó Kft.<br />
Herstellung von elektrischen<br />
Antrieben für Möbel<br />
AP: István Wachter, Geschäftsführer<br />
Vasút út 10.<br />
H-4087 Hajdúdorog<br />
Tel: +36 52 572 415 ,Fax: +36 52 572 422<br />
E-Mail: i.wachter@okin.de<br />
Web: www.okin.de<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
31
Fókusz<br />
Magyar IT-piac<br />
Biztató kilátások<br />
A kiegyensúlyozottabbá váló makrogazdasági környezet és a II. Nemzeti Fejlesztési<br />
Terv keretében az év második felétôl elérhetô támogatások hatására 2008tól<br />
a magyar informatikai piacon ismét nagyobb ütemû növekedés várható.<br />
Míg a korábbi években a magyar<br />
informatikai piac átlagosan kétszer<br />
gyorsabban bővült, mint<br />
a nyugat-európai, a bekövetkezett lassulás<br />
2007-re 3-4 százalékra mérsékelte a növekedés<br />
ütemét Magyarországon, így az gyakorlatilag<br />
kiegyenlítődött az Európai Unió<br />
régebbi tagállamainak hasonló mutatójával.<br />
Nemzeti fejlesztési stratégia<br />
Ez a visszaesés három fontos tényező<br />
együttes hatására vezethető vissza. Egyrészt<br />
a magyar informatikai piac legnagyobb<br />
szeletét – szegmenstől függően akár 25-30<br />
százalékát – a költésgvetési szektor adja. A<br />
gazdasági megszorító intézkedések következtében<br />
azonban csökkent a költségvetési<br />
intézmények IT-beruházásainak volumene<br />
is, azok jelenleg a piac 20 százalékát sem<br />
teszik ki. Másrészt az európai uniós pályázatokon<br />
keresztül lehívható és informatikai<br />
fejlesztésekre fordítható támogatások<br />
– amelyek az I. Nemzeti Fejlesztési Terv<br />
keretében voltak elérhetők 2004 és 2006<br />
között – szintén a piac <strong>szám</strong>ottevő részét<br />
adták. Ezek a programok és projektek a<br />
múlt év végére szintén lecsengtek.<br />
A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó,<br />
és összesen 22,4 milliárd euró uniós<br />
támogatás lehívását lehetővé tevő II. Nemzeti<br />
Fejlesztési Terv pályázatainak közzétételét<br />
a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség<br />
az év elején kezdte meg. Legutóbb ősszel<br />
vált ismertté, hogy a program keretében<br />
milyen kormányzati IT-projektekre írnak<br />
ki tendereket. A második NFT pályázatain<br />
keresztül kapott támogatással megvalósuló<br />
projektek hatása még nem érezhető<br />
a piacon. Emellett az általános gazdasági<br />
dekonjunktúra is kihatott a vállalatok ITköltéseire,<br />
a cégek ilyenkor a szokottnál is<br />
körültekintőbbek, nehezebben születnek<br />
meg a nagy beruházásokkal, így az IT-projektekkel<br />
kapcsolatos döntések is.<br />
– Mindezek következtében az elmúlt<br />
két év nem volt kiemelkedő a magyar<br />
informatikai piac <strong>szám</strong>ára, azonban arra<br />
<strong>szám</strong>ítunk, hogy 2008-tól ismét javulni<br />
32 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
fog a helyzet – mondta Komáromi Zoltán,<br />
az IDC Hungary ügyvezető igazgatója.<br />
– A második NFT keretében lehívott<br />
pályázati támogatások hatására az IT-projektek<br />
újabb hulláma várható. Kormányzati<br />
oldalon sincs kilátás további drasztikus<br />
költségcsökkentő intézkedésekre, miután<br />
a költségvetési hiányt sikerült stabilizálni.<br />
Komáromi Zoltán, ügyvezetô igazgató, IDC Hungary<br />
Ebben a szektorban elsősorban az európai<br />
uniós támogatással megvalósuló projektektől<br />
várható növekedés. Összességében<br />
úgy látjuk, hogy a második NFT keretében<br />
lehívható keret felhasználásával megvalósuló<br />
IT beruházások 3-4 százalékot is<br />
hozzáadhatnak a magyar informatikai piac<br />
növekedéséhez, amennyiben az országnak<br />
sikerül ezeket a forrásokat maradéktalanul<br />
kihasználni. És az első NFT tapasztalatai<br />
mindenesetre azt mutatják, hogy Magyarország<br />
igen eredményesen pályázik ezekre<br />
a támogatásokra.
Magyarországon 2006-ban zárult az eközigazgatás<br />
kiépítésének első, megalapozó<br />
szakasza. Az elektronikus szolgáltatások<br />
készültségi szintjét tekintve az ország<br />
ebben az évben az európai rangsorban a<br />
23-ról a 14-ik helyre lépett előre, és ezzel<br />
elérte az EU átlagos fejlettségi szintjét.<br />
A magyar IT-piacot a szabályozás kiterjedtebbé<br />
válása is formálja. A törvényi előírásoknak<br />
való megfelelés mint elvárás és<br />
igény a pénzügyi szolgáltatók körét követően<br />
az államigazgatás területén is megjelent.<br />
Olyan törvények születtek, mint például<br />
a Ket. – a közigazgatási hatósági eljárás<br />
és szolgáltatás általános szabályairól szóló<br />
2004. évi CXL. törvény – amely az elektronikus<br />
szolgáltatások bevezetése mellett<br />
az ezek alapját adó informatikai rendszerek<br />
bevizsgálását is előírja a központi közigazgatás<br />
és az önkormányzatok <strong>szám</strong>ára. Ez olyan<br />
keretrendszerek létrehozását eredményezte,<br />
amelyek szabályozzák az informatikai fejlesztéseket<br />
a jövőbeli integrációs projektek,<br />
a rendszerek közötti kommunikáció könynyebbé<br />
tétele érdekében. Várható, hogy a<br />
közbeszerzésbe kerülő szoftverek köre is szélesebbé<br />
válik, és az infrastrukturális és irodai<br />
szoftverek mellet kiterjed a gazdálkodási<br />
rendszerekre is. Ezzel egy időben a versenyszférában<br />
olyan szabályozásbeli változások<br />
hatnak kedvezően az informatikai fejlesztésekre,<br />
mint például a közműszolgáltatói<br />
piac liberalizálása vagy a távközlés terén<br />
bevezetett adatkezelési szabályok.<br />
Az országgyűlési választások éve<br />
Magyarországon hagyomány szerint több<br />
hónapos visszaesést eredményez a nagyobb<br />
rendszerintegrációs projektek terén. A II.<br />
NFT azonban 2010-ben mérsékelheti ezt<br />
a hatást, mivel olyan keretet teremt, amelyben<br />
minden fejlesztést, így az informatikai<br />
beruházásokat is egy kormányzati ciklusokon<br />
átívelő ütemezés mentén kell megvalósítani<br />
2013-ig. Ezen belül a kormányzati<br />
informatikai fejlesztések – például az e-kormányzati<br />
szolgáltatások további kiterjesztése<br />
– is több évre előre ütemezést kapott,<br />
az EU felé is vállalt határidőkkel. Emellett<br />
olyan nagy volumenű, egyedi projektek<br />
is kilátásban vannak, mint az autópályadíj-beszedő<br />
rendszer vagy a tervezett új<br />
kormányzati negyed kialakítása. Ha ezekre<br />
sor kerül, várhatóan olyan nagy rendszerintegrációs<br />
projekteket eredményeznek majd,<br />
amelyek önmagukban is éreztetni fogják<br />
hatásukat a magyar informatikai piacon.<br />
Konszolidáció és vertikalizáció<br />
A magyar informatikai piacon a globális<br />
és a lokális szintű konszolidáció egyaránt<br />
érezteti hatását. A hardver- és szoftverszál-<br />
lítókat, valamint a szolgáltatókat is érintő<br />
folyamat egyik jelentős fejleménye volt,<br />
hogy a Magyar Telekom tavaly nyáron felvásárolta<br />
az informatikai szolgáltatásokat<br />
nyújtó KFKI csoportot. Az új tagvállalat<br />
a szintén beolvasztott T-Systemmel együtt<br />
a Magyar Telekom Csoport kompetenciáit<br />
bővíti, amely rendkívül erős IT-szolgáltatóvá<br />
vált a piacon, és jól ki tudja használni<br />
az informatika és a telekommunikáció<br />
konvergenciáját. A következő időszak fogja<br />
megmutatni, hogy a magyar informatikai<br />
piac szereplői mit lépnek majd erre az<br />
erőösszevonásra.<br />
A második NFT keretében lehívható<br />
keret felhasználásával megvalósuló<br />
IT beruházások 3-4 százalékot is<br />
hozzáadhatnak a magyar informatikai<br />
piac növekedéséhez.<br />
Jóllehet nem értelmezhető egyértelmű<br />
válaszlépésként, mindenképp a közelmúlt<br />
egyik figyelemre méltó eseménye<br />
volt, hogy a FreeSoft Zrt. szoftverház felvásárolta<br />
a rendszerintegrátor HumanSoft<br />
Kft.-t. Tavaly ősszel hasonló cégegyesülésre<br />
került sor a térségben jelen levő S&T<br />
Csoport, valamint a magyar tulajdonú<br />
Unitis Rendszerház Zrt. között.<br />
– A magyar informatikai piac húsz legnagyobb<br />
szolgáltatója között a multinacionális<br />
cégek vannak túlsúlyban, ebben a<br />
körben mindössze négy-öt magyar szereplővel<br />
találkozunk – mutatott rá Komáromi<br />
Zoltán. – Tanúi lehetünk, hogy a nemzetközi<br />
cégek itteni jelenléte mind sokrétűbbé<br />
válik. Közülük egyre többen létesítenek<br />
Magyarországon szolgáltató és fejlesztőközpontot,<br />
amely a cég nemzetközi szervezetét,<br />
illetve nemzetközi ügyfeleit szolgálja<br />
ki. Másrészt a multinacionális cégek<br />
behatárolják a magyar szereplők mozgásterét<br />
a hazai informatikai piacon. A magyar<br />
IT cégek közül ezért egyre több külföldön<br />
keresi a további növekedés lehetőségét,<br />
akár a térségben, akár az EU távolabbi<br />
országaiban vagy a tengerentúlon.<br />
Az IDC Hungary ügyvezető igazgatója<br />
arra is felhívta a figyelmet, hogy a<br />
magyar IT-piacon az iparági szakértelem<br />
egyre fontosabbá válik mind az alkalmazások,<br />
mind az informatikai és az üzleti<br />
tanácsadás területén. Egy méretét tekintve<br />
kisebb, de valamely vertikumra szakosodott<br />
tanácsadó cég ma már eredménynyel<br />
száll versenybe nagyobb versenytársaival<br />
speciális tudást igénylő projektekre<br />
kiírt tendereken. A szoftverfejlesztők<br />
körében is mind több az egy-egy iparágra<br />
Fókusz<br />
összpontosító cég, miközben kínálatában<br />
gyakran megjelenik valamely multinacionális<br />
szállító ERP rendszere. Ilyen esetekben<br />
a partnerek azt hangsúlyozzák, hogy<br />
kapcsolatuk a magyar fél iparági szakértelmére,<br />
a helyi sajátságok ismeretére<br />
épül. De míg a magyar szoftverfejlesztők<br />
<strong>szám</strong>ára ez az előremenekülés útja, addig<br />
a tanácsadók esetében a piaci igények hívják<br />
életre a vertikális szakosodást.<br />
Átalakuló szerkezet<br />
A magyar informatikai piac szerkezete is<br />
átalakulóban van, a bevételek több mint<br />
40 százalékát a szolgáltatások adják. A<br />
trendre jellemző, hogy a klasszikusan hardver-<br />
vagy szoftverszállítóként ismert cégek<br />
is (mint pl. az EMC, a Fujitsu-Siemens<br />
Computer vagy a Novell) is egyre aktívabbak<br />
a szolgáltatási piacon. Mindez azt<br />
mutatja, hogy a hardver- és licenceladásból<br />
származó bevételek, illetve nyereség csökkenésével<br />
a piaci szereplők egyre szélesebb<br />
köre ismeri fel a további növekedés lehetőségét<br />
a szolgáltatásokban. Ezt pedig az<br />
érettebbé váló, a szolgáltatásokat igénylő<br />
magyar IT-piac teszi lehetővé <strong>szám</strong>ukra.<br />
– A kelet-európai régió és ezen belül<br />
Magyarország <strong>szám</strong>os előnyt kínál a<br />
folyamatkihelyezés terén – mondta Komáromi<br />
Zoltán. – Ez a near-shore outsourcing<br />
ugyan drágább, mint az offshore modell, de<br />
még mindig olcsóbb, mint a nyugat-európai<br />
kihelyezés. A régió emellett az EU szerves<br />
részeként ennek megfelelő szabályozási<br />
környezetet ad, ami az adatbiztonság szempontjából<br />
például egyáltalán nem mellékes.<br />
Jellemző, hogy az itteni lehetőségek kiaknázása<br />
céljából a távol-keleti outsourcing<br />
szolgáltatók is központokat nyitottak a térségben.<br />
Ezen a téren akkora volt a növekedés<br />
az utóbbi pár évben Magyarországon,<br />
hogy a munkaerőpiacon ma már hiány<br />
mutatkozik megfelelő szakemberekből. A<br />
multinacionális cégek több speciális és gyakorlati<br />
tudással, nyelvismerettel rendelkező<br />
pályakezdőt igényelnek, és ennek érdekében<br />
egyre szorosabban együttműködnek<br />
az egyetemekkel. A kereslet és a munkáltatói<br />
adóterhek növekedése ugyanakkor a<br />
bérköltségek növekedését eredményezi. A<br />
következő négy-öt évben ezért a régiónak<br />
nagyon jól kell pozicionálnia magát, hogy<br />
a drágább munkaerő és az offshore modell<br />
jelentette konkurencia ellenére hoszszabb<br />
távon is biztosítsa a helyét a globális<br />
outsourcing piacon – például nagyobb<br />
hozzáadott értéket jelentő, specializált szolgáltatások<br />
kínálatával és rugalmas foglalkoztatási<br />
formák bevezetésével.<br />
Kis Endre<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
33
Fókusz<br />
Magyar IT-piac<br />
Alkalmazási területek<br />
a fókuszban<br />
A magyar informatikai piac fejlôdését illusztrálja, hogy az elmúlt egy-két évben<br />
mind a hardver, mind a szoftver és a szolgáltatások értékesítésében több mutató<br />
alakulása fordulóponthoz érkezett. Elôtérbe került a mobilitás, nô a szolgáltatások<br />
és az iparági megoldások iránti kereslet, napirenden az üzleti intelligencia,<br />
és zajlanak az elsô SOA (szolgáltatásorientált architektúra) projektek. Eközben<br />
továbbra is központi kérdésnek <strong>szám</strong>ít az IT-biztonság, a felhasználók érdeklôdése<br />
azonban ma már túlmutat a vírusirtókon és a levélszemét-szûrôkön.<br />
A<br />
magyar hardverpiacon az idén<br />
a notebook-eladások <strong>szám</strong>a első<br />
ízben meghaladta az asztali gépekét,<br />
ami jelentős mérföldkőnek <strong>szám</strong>ít.<br />
Hasonló fordulóponthoz érkezett a nyomtatópiac<br />
is, ahol a darab<strong>szám</strong>ot tekintve a<br />
multifunkciós berendezések eladásai túlszárnyalták<br />
a szimpla nyomtatók értékesítését.<br />
Megerősödött a célhardverek piaca<br />
is, elsősorban az IT-biztonság és az ipari<br />
informatika terén. A távközlési infrastrukturális<br />
fejlesztéseknek köszönhetően a<br />
hálózati eszközök piaca ugyancsak az átlagnál<br />
nagyobb ütemben nő.<br />
IT-biztonság és -szolgáltatások<br />
A szoftverpiacon az utóbbi három évben<br />
az IT-biztonsági alkalmazások szegmense<br />
kiemelkedően jól teljesít, ez a trend vár-<br />
34 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
hatóan folytatódni fog. Az alapszoftverek,<br />
a vírusirtó és levélszemét-szűrő programok<br />
iránti kereslet dinamikusan nő, de<br />
a magasabb szintű IT-biztonsági alkalmazások<br />
is egyre szélesebb körben terjednek<br />
Magyarországon, többek között<br />
a felhasználóazonosítás és a jogosultságkezelés,<br />
valamint a vállalati szintű biztonsági<br />
menedzsment területén.<br />
– Az alapszoftverek esetében a növekedés<br />
fő hajtóerejét részben az innováció adja,<br />
mindig újabb funkciók jelennek meg az<br />
újabb fenyegetések kivédésére – mondta<br />
Komáromi Zoltán, az IDC Hungary ügyvezető<br />
igazgatója. – Másrészt a piac lefelé,<br />
az egyre kisebb cégek irányába bővül. A<br />
közép- és nagyvállalati szegmensre viszont<br />
jellemző, hogy a cégek egyre összetettebb<br />
rendszereket használnak, és az alkalmazá-<br />
sokban kezelt adatok biztonsága, a hozzáférés<br />
szabályozása mind többük <strong>szám</strong>ára<br />
válik üzleti szempontból kritikussá. Ezen<br />
a téren nemcsak a kívülről jövő fenyegetések<br />
jelentenek kockázatot, hanem<br />
maguk az alkalmazottak is, akik – akaratlanul<br />
vagy szándékosan – veszélyeztethetik<br />
az adatok, információk biztonságát,<br />
és ezzel a vállalat érdekeit. Mindez a felhasználók<br />
azonosítását és a jogosultságkezelést<br />
állítja a figyelem középpontjába.<br />
A legnagyobb nemzetközi IT-biztonsági<br />
cégek igyekeznek átfogó, integrált, több<br />
védelmi funkcióra kiterjedő megoldásokat<br />
biztosítani. Ennek ellenére a best of<br />
bried termékek poziciója is megmarad,<br />
mivel az IT-biztonságot kiemelten kezelő<br />
cégeknél előnyben részesítik a több gyártó<br />
termékein alapuló, rétegzett védelmet.<br />
Következésképpen, a szoftverpiacokon az<br />
utóbbi időben tapasztalható konszolidáció<br />
az IT-biztonság terültén kevésbé volt<br />
érezhető. Annak ellenére, hogy a biztonsági<br />
funkciók, mint pl. a jogosultságkezelés,<br />
egyre-másra beépülnek az alkalmazásokba<br />
vagy rendszerfelügyeleti szoftverekbe,<br />
az önálló biztonsági szoftverek kínálata<br />
továbbra is szemet gyönyörködtetően
széles spektrumon mozog. Az IT-biztonság<br />
területén működő magyar szoftvercégek<br />
is töretlen sikereket mutatnak fel,<br />
innovatív technológiákat és speciális megoldásokat<br />
fejlesztenek például a tűzfalak,<br />
a hálózati adatforgalom figyelése, a vírusvédelem<br />
területén, vagy a sérült, elvesztett<br />
adatok visszaállításához nyújtanak megoldást.<br />
Erre a piacra a vonatkozó törvényi<br />
előírások is serkentően hatnak.<br />
Az IDC adatai szerint az IT-szolgáltatási<br />
piac mérete tavaly 827,2 millió dollár<br />
volt Magyarországon, ami az azt megelőző<br />
időszakhoz képest dollárban 3,3 százalékos,<br />
forintban <strong>szám</strong>olva 9,3 százalékos<br />
bővülésnek felel meg. Ez az idén várhatóan<br />
5 százalék körülire fog lassulni, de a<br />
piackutató cég előrejelzése szerint a következő<br />
öt évben már átlagosan évi 7,8 százalékkal<br />
nőhet ez a szektor Magyarországon.<br />
Az ügyvezető igazgató jellemzőnek tartja,<br />
hogy míg a korábbi években elsősorban<br />
a hardverszállítók, valamint a multinacionális<br />
szoftvercégek és a nagyobb rendszerintegrátorok<br />
kínáltak szolgáltatásokat<br />
ügyfeleiknek, addig ma már a kisebb,<br />
hazai szoftverfejlesztő cégek is egyre több<br />
szolgáltatást vesznek fel palettájukra. Ezek<br />
között kiemelt helyet kapnak az alkalmazások<br />
bevezetésével és testre szabásával,<br />
valamint az iparág-specifikus megoldásokkal<br />
kapcsolatos szolgáltatások, a tanácsadás.<br />
Ez a terület az elmúlt évben 8,5 százalékkal<br />
nőtt. Ugyancsak figyelemre méltó,<br />
hogy 2006-ban, egy több évre kiterjedő<br />
időszak után, a pénzügyi szektor első ízben<br />
többet költött IT-szolgáltatásokra, mint a<br />
kormányzati szféra, és a piac 20 százalékát<br />
adta Magyarországon.<br />
Adattárolás és üzleti intelligencia<br />
Az adattároló rendszerek hardverpiacán<br />
az eladott kapacitás folyamatosan nő,<br />
az árcsökkenés miatt azonban a bevételek<br />
növekedése százalékban kifejezve egy<br />
<strong>szám</strong>jegyű, amivel a magyar piac a nemzetközi<br />
trendeket követi. A szállítók ezen<br />
a területen is a szoftverből <strong>szám</strong>íthatnak<br />
nagyobb bevételnövekedésre, illetve árrésre.<br />
A tárolókapacitás és a keletkező adatmennyiség<br />
rohamos növekedése folytán<br />
a felhasználóknál előtérbe kerül a storage<br />
management, az adatok teljes életciklusán<br />
átívelő felügyelet, a hierarchikus és ezáltal<br />
költséghatékony adattárolást lehetővé<br />
tevő alkalmazások bevezetése. Magyarországon<br />
ez elsősorban a nagyvállalati és<br />
a kormányzati szegmensre jellemző, de<br />
megjelent a középvállalati felhasználói kör<br />
is, ami a hardver árának csökkenésével és<br />
az igények fejlődésével magyarázható.<br />
Ezek a cégek elsősorban hardvert vásárolnak,<br />
tárolófelügyeleti szoftverre itt nincs<br />
<strong>szám</strong>ottevő kereslet, mert a náluk kialakított<br />
storage infrastruktúra egyszerűbb, és<br />
a tárolórendszerekhez tartozó alapszoftverekkel<br />
is hatékonyan menedzselhető.<br />
– A dokumentumkezelő rendszerek piacán,<br />
legalábbis ami a kormányzati szférát<br />
illeti, a törvényi szabályozás vezetett fellendüléshez<br />
– mondta Komáromi Zoltán.<br />
A Ket. (a közigazgatási hatósági eljárás<br />
és szolgáltatás általános szabályairól szó-<br />
Az alapszoftverek, a vírusirtó és levélszemét-szûrô<br />
programok iránti kereslet dinamikusan nô, de a<br />
magasabb szintû IT-biztonsági alkalmazások is egyre<br />
szélesebb körben terjednek Magyarországon.<br />
ló 2004. évi CXL. törvény) az elektronikus<br />
iratkezelés és ezzel az e-kormányzati<br />
szolgáltatások bevezetésének feltételeit és<br />
követelményeit határozta meg az intézmények<br />
<strong>szám</strong>ára. Jóllehet a vállalatok zöme ma<br />
még nem azért vezet be dokumentumkezelő<br />
rendszert, mert ez a szabályozás, a teljes körű<br />
elektronikus ügyintézés későbbi lehetősége<br />
lebeg a szeme előtt. Beruházásával azonban<br />
olyan infrastruktúrát alakít ki, amely ebben<br />
a tekintetben is előnyt jelent majd <strong>szám</strong>ára<br />
a jövőben. A vállalatok körében elsősorban<br />
annak igénye nő, hogy a strukturált adatok<br />
mellett a nem strukturált, különböző dokumentumokban<br />
testet öltő üzleti információt<br />
is elektronikus formában tárolja és kezelje.<br />
Mindez dinamikusan fejlődő dokumentumkezelési<br />
piacot eredményez Magyarországon,<br />
és ez a trend várhatóan folytatódni<br />
fog a következő években is.<br />
A vállalati informatikai környezet és az<br />
adattárolási, -kezelési igények organikus<br />
fejlődésének következtében az üzleti intelligencia<br />
alkalmazások piaca ugyancsak<br />
növekedésnek indult Magyarországon.<br />
A nagy- és a középvállalatok hosszú évek<br />
óta használnak integrált vállalatirányítási<br />
rendszereket – és sok esetben ezekre épülő<br />
iparág-specifikus megoldásokat –, így<br />
az ezekben felhalmozódott adatmennyiség<br />
szükségessé teszi az üzleti intelligencia<br />
rendszerek bevezetését. Ezzel párhuzamosan<br />
a cégek részéről jelentkezett a<br />
mind sokrétűbb adatfelvétel, -kezelés és -<br />
hasznosítás iránti igény többek között az<br />
ügyfélkapcsolatok, illetve a folyamatoptimalizálás<br />
vonatkozásában. Ezzel együtt<br />
az üzleti intelligencia megoldások piaca<br />
Magyarországon meglehetősen adattárház-központú,<br />
újak bevezetése és a meglévők<br />
bővítése zajlik, tehát folytatódik a<br />
vállalati adatvagyon felhalmozása.<br />
Fókusz<br />
Az ügyvezető igazgató elmondta, hogy a<br />
magyar cégek az adattárházakat általában két<br />
területre, a pénzügyi hatékonyság ellenőrzésére,<br />
valamint a marketingre és ügyfélkapcsolat-kezelésre<br />
terjesztik ki. Az iparág vagy<br />
vállalti funkció szerint előre definiált adatmodellekkel,<br />
mutatókkal dolgozó analitikai<br />
alkalmazásból kevesebb kerül bevezetésre.<br />
Sokkal inkább az adott vállalatra szabott,<br />
egyedi igények alapján felépített adattárházak<br />
és az ezekre egyedileg ráfejlesztett lekérdező<br />
megoldások bevezetése a jellemző, például<br />
a pénzügyi szolgáltatók körében.<br />
A kis- és középvállalati szegmens<br />
ezen a piacon mostanában jelent<br />
meg. Ez a középvállalati kör nem<br />
adattárházat épít, hanem a döntéstámogatásra<br />
és a pénzügyi hatékonyság<br />
ellenőrzésére keres kevésbé<br />
költséges megoldást. Ez az igény is arra vezethető<br />
vissza, hogy ebben a cégkategóriában az<br />
utóbbi időben megnőtt az ERP-penetráció,<br />
és a vállalatok a tranzakciók automatizálása<br />
mellett többet szeretnének kihozni beruházásaikból.<br />
Itt jellemzően nem egyedi megoldások<br />
kerülnek bevezetésre, hanem az alkalmazásszállítók<br />
üzleti intelligenciamoduljai,<br />
amelyeket a magyar bevezető partnerek iparág-specifikus<br />
szakértelemmel, bevált gyakorlattal<br />
és egyéb szolgáltatásokkal támogatnak.<br />
Alkalmazásintegráció és SOA<br />
A nemzetközi IT-trendeket ugyancsak<br />
meghatározó két terület közül ma még<br />
inkább az alkalmazásintegrációról beszélhetünk<br />
a magyar piac vonatkozásában.<br />
A szolgáltatásorientált architektúra tekintetében<br />
a vállalatok jelenleg tájékozódnak<br />
Magyarországon, de azért vannak már a<br />
megvalósítás szakaszánál tartó projektek<br />
például a pénzügyi szolgáltatóknál.<br />
– Alkalmazásintegráció egyelőre szintén a<br />
bankszektorban és a távközlési szolgáltatók<br />
körében zajlik, felhasználói oldalon ezen a<br />
piacon az új belépő a kormányzati szektor<br />
lesz – mondta Komáromi Zoltán. – Ezekre<br />
a projektekre elsősorban nem a hatékonyabb<br />
üzemeltetés iránti igényből kerül<br />
sor. Inkább az a jellemző, hogy a vállalatok<br />
a különböző back office alkalmazásokból<br />
származó adatokat a munkafolyamatok<br />
mentén egy egységes front end felület alá<br />
szeretnék integrálni. A front end egységesítésével<br />
ugyanis a folyamatok megváltoztatása<br />
és bevezetése a nagy szervezetekben sokkal<br />
egyszerűbbé válik, kevesebb oktatással és<br />
alacsonyabb költséggel jár. Ezen a téren ma<br />
inkábba meglévő alkalmazások integrációja<br />
folyik, mintsem ezek teljes körű lecserélése<br />
SOA-képes új alkalmazásokkal.<br />
Kis Endre<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
35
Fókusz<br />
Folyamatok a vizsgálópadon kis és középvállalatoknál<br />
Az Excel-tôl az ERP-ig<br />
A magyar KKV-k mélyremenô szakértelemmel, sok lelkesedéssel és komoly<br />
potenciállal rendelkeznek – ezt már az IT-vállalatok is felfedezték. Ennek tükrében<br />
egyre több szoftver-szolgáltató vált stratégiát és bôvíti portfólióját, hogy<br />
megfeleljen a saját magukat már kinövô családi vállalkozások igényeinek.<br />
A fejlôdés mindkét oldalon indokolt, hiszen excel-táblázatokkal nem igazán<br />
optimalizálható a kapacitástervezés és szmokingban nem lehet fejôgépszoftvert<br />
eladni. Így megtörténhet, hogy gumicsizmában folyik a tárgyalás az új ERPrendszerrôl<br />
és speciális szoftver készül egy temetkezési vállalatnak.<br />
A<br />
kis- és közepes vállalatoknál a<br />
legtöbb esetben még a tulajdonos<br />
az ügyvezető, aki mélyre menően<br />
ismeri a vállalkozását. A befektetéseknél a<br />
saját pénze és saját <strong>ide</strong>je forog kockán, a<br />
szoftver-tanácsadónak nem csak az üzleti<br />
hátteret, hanem a folyamatokat is ismernie<br />
kell – avat be a KKV-kal való üzletkötés<br />
rejtelmeibe Balázs Csaba, az SAP üzletfejlesztési<br />
tanácsadója. Az első pillantásra<br />
felmerülő összeférhetetlenséget az SAP és a<br />
KKV-k között a menedzser rögtön feloldja:<br />
„Vállalatunk célkitűzése 2010-ig, hogy<br />
világszerte 100.000 ügyfelünk legyen. Ez<br />
36 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
kizárólag nagyvállalatok kiszolgálásával<br />
nem megoldható.” Így a KKV-k a következők<br />
a célcsoport sorban. Az ötlet egyáltalán<br />
nem különös, Magyarországon kb.<br />
15-20.000 vállalat van bejegyezve 2 milliárd<br />
forintig terjedő árbevétellel. A források<br />
korlátozottak, a KKV-k általában<br />
nem engedhetik meg maguknak egy saját<br />
IT-osztály fenntartását. Viszont a növekvő<br />
megbízásokkal és forgalmakkal növekednek<br />
az IT iránti elvárások is, és a szolgáltatók<br />
pontosan itt látják a lehetőséget: szegmentált,<br />
sőt személyre szabott tanácsadás<br />
és célzott termékértékesítés.<br />
Balázs Csaba, Presales Manager, SAP<br />
Ezt a Freudenberg IT Hungary is felismerte,<br />
ügyvezetője Eduard Schlauch meg<br />
is erősíti: „Számunkra Magyarország egy<br />
nagyon érdekes piac. A vállalatok jelenleg<br />
még inkább kisméretűek, de komoly<br />
növekedési rátákat mutatnak. Külföldi<br />
partnereink leányvállaltokat tartanak itt<br />
fent, ezekkel a lehetőségekkel is élni szeretnénk.”<br />
Németországgal összehasonlít-
va a magyar KKV-k körében még nem<br />
nyert nagy teret az IT és az ország geográfiai<br />
elhelyezkedése miatt <strong>ide</strong>ális ugródeszka<br />
Kelet-Európa felé. Sok az indok, ami a<br />
magyar KKV-kat érdekessé teszi szoftvervállalatok<br />
<strong>szám</strong>ára, de mi tesz egy szoftverberuházást<br />
érdekessé, amelynek bevezetése<br />
tanácsadással együtt, szolgáltatótól<br />
és komplexitásától függően kb. 2 millió<br />
forinttól 100.000 euróig terjed? „Tapasztalataink<br />
szerint a vállalatok hajlandók az<br />
éves árbevételük ca. 1-1,5%-át információs<br />
technológiára költeni, melynek előnyei<br />
sokrétűek. Egy új rendszer bevezetésénél<br />
a folyamatokat szükségszerűen kritikus<br />
felülvizsgálatnak vetik alá, így egy automatikus<br />
folyamatoptimalizálás veszi kezdetét<br />
egy olyan partnerrel, aki nem elfogult.”<br />
– magyarázza a tapasztalt szakember.<br />
„Az átfutási idők röv<strong>ide</strong>bbek, termelő<br />
és kereskedelmi vállalatoknál optimalizálásra<br />
kerül a raktárkészlet, ebből új lehetőségek<br />
adódnak, a felszabadult kapacitás<br />
tudatos bevetésére. Az anyagköltség természetesen<br />
nem változik, de a cég „előző<br />
tapasztalataitól” függően az átfutási idők<br />
akár 20%-ot is meg lehet takarítani” –<br />
valószinűsíti a 66 éves CEO.<br />
Az „előző tapasztalatok” excel táblázatokat<br />
vagy más megoldásokat jelentenek a<br />
vállallatok 4/5-énél, kb. 10%-uk dolgozik<br />
integrált rendszerekkel és így a KKV-k kb.<br />
800 különféle szoftver-alkalmazást használnak<br />
– mutatják SAP felmérések. Ide tartoznak<br />
az ambicionált egyetemisták által<br />
fejlesztett szoftverek, amelyek külön egyes<br />
cégek <strong>szám</strong>ára készültek. „Ezek a megoldások<br />
nagyon jók, kifejezetten a célvállalat<br />
igényeire lettek szabva, magam is programoztam<br />
már ilyet” – emlékszik viszsza<br />
Balázs, aki immár több mint 30 SAPbevezetést<br />
is a háta mögött tud. „A probléma<br />
csak akkor kezdődik, ha a leleményes<br />
egyetemista egy csereprogrammal külföldre<br />
távozik, vagy a vidéki barátnőjéhez költözik.<br />
Így legtöbbször a cég nem csak a programozójának<br />
mond búcsút, hanem a support-tól<br />
is kénytelen megválni. Egy esetleges bővítési<br />
igény felmerülésénél a forráskód kibogarászása<br />
komoly kihívás” – magyarázza a<br />
44 éves tanácsadó. A hiányzó support egy<br />
azon okok közül, melyek az új IT-befektetéseknek<br />
kedveznek. További motivációt az<br />
átláthatatlan információtömegek, az igény<br />
a könyvelés, a cashflow és a kintlévőségek<br />
fokozott kézben tartása iránt, vagy egy fontos<br />
megbízó előírásai, de néha az ügyvezető<br />
vagy tulajdonos kontrolligénye nyújtanak.<br />
A megrendelések növekvő <strong>szám</strong>a<br />
késztette a Profémtec vezetőségét múlt<br />
év végén egy termelésirányítási rend-<br />
szer bevezetésére. A rendszer egy alapcsomagból<br />
áll, amely a cég igényei szerint<br />
testre lett szabva. A székesfehérvári<br />
fémfeldolgozó üzem ügyvezetője Lajtos<br />
Ferenc tájékoztat: „A rendszerbevezetés<br />
előtt excel-táblázatokkal dolgoztunk, de<br />
megrendeléseink minősége és mennyisége<br />
miatt értelmét és szükségét láttuk egy<br />
ilyen méretű befektetésnek. Saját magam<br />
írtam össze az igényeket, hogyan követik<br />
egymást a munkalépések, hogyan szeretnénk<br />
a dokumentációt. Különösen fontos<br />
Eduard Schlauch, a Freudenberg<br />
IT Hungary ügyvezetôje<br />
volt <strong>szám</strong>unkra az emberi munkaerő és<br />
a gép kapacitásaink összehangolása.” A 6<br />
millió forintos befektetést részletfizetéssel<br />
oldották meg, mostani kihasználtsága kb.<br />
80%-os, különösen a riport-eszközöknek<br />
látják nagy hasznát. De már a jövő évi<br />
megrendelések 100%-os kihasználtságot<br />
ígérnek, így a befektetés új megbízásokat<br />
eredményez és addig nem teljesíthető<br />
lehetőségek <strong>szám</strong>ára is utat nyit. Ezekből<br />
a tapasztalatokból más vállalatok is hasznot<br />
szeretnének húzni, így többen már<br />
meglátogatták a Profémtec telephelyét,<br />
hogy közelről is megnézzenek egy sikeres<br />
rendszerbevezetést.<br />
A szolgáltatókszerint a kkv-khez a kulcs a<br />
szegmentált, sôt személyre szabott<br />
tanácsadás és célzott termékértékesítés.<br />
Egy szintén középvállalatnak minősülő<br />
cég, a Transmetallbau kb. 5000 eurót fektetett<br />
az új szoftverbe, amely a termeléstervezésnél<br />
nyújt segítséget – látja el a WIU-t<br />
adatokkal az üzemvezető, Fekete János.<br />
A miskolci és németországi telephelyet is<br />
fenntartó, fémmegmunkálással foglalkozó<br />
vállalat 2005 ősze óta használja az új alkalmazást.<br />
„A befektetés mellett döntöttünk,<br />
mert javítani szerettük volna a tervezést,<br />
és ütemezni a megrendeléseket valamint<br />
Fókusz<br />
a termelést. Ezek az eszközök különösen<br />
fontosak a növekedő, speziális megbízások<br />
tekintetében, kevésbé a sorozatban való<br />
gyártásoknál” – magyarázza az összefüggéseket<br />
Fekete. A Transmetallbau <strong>szám</strong>ára<br />
is fontos szerepet játszik a riport-rendszer,<br />
amely a kiértékelések alapját képezi és<br />
segítséget nyújt az optimalizálásoknál.<br />
Ahhoz, hogy rendszer-szolgáltalóként<br />
nem csak értelmes, hanem az ügyfelek <strong>szám</strong>ára<br />
gazdaságos megoldásokat kínáljanak,<br />
meg kell érteni a megrendelő igényeit.<br />
„Nagyon fontos az azonos szemmagasságban<br />
folytatott beszélgetés” – erősíti meg a<br />
Freudenberg IT első <strong>szám</strong>ú vezetője. „Bele<br />
kell képzelni magunkat az ügyfél helyzetébe,<br />
beszélni kell a nyelvükön, és meg kell<br />
érteni a problémáikat. A megbízóink nem<br />
érnek rá a hosszadalmas ppt-prezentációkra”<br />
– állítja Schlauch. Hasonló tapasztalatokról<br />
<strong>szám</strong>ol be Balázs: „Néha gumicsizmában<br />
adjuk el az SAP-rendszert, mert a<br />
tulajdonos éppen az istállóban áll és nem<br />
ér rá egy irodai megbeszélésre. Számunkra<br />
az is fontos, hogy az ügyfelek jól tudják<br />
használni az alkalmazást, ezért természetesek<br />
a magyar nyelvű megoldások.”<br />
Szintén releváns téma, az új rendszerbevezetés<br />
előtt különféle módon tárolt információk<br />
migrációja, főleg, ha az adatoknál<br />
évtizedekig fontos a hozzáférhetőség. Ez az<br />
eset áll fent pld. a Budapesti Temetkezési<br />
Zrt.-nél. „A 2003-ban bevezetett rendszer<br />
segít abban, hogy időben megkeressük<br />
az elhunytak hozzátartozóit, ha lejár a sírmegváltás<br />
25 éve” – nyújt nem mindennapi<br />
betekintést Veres Hedvig, gazdasági<br />
és személyzeti főosztályvezető. „Ezen felül<br />
mindig naprakész a saját készletnyilvántartásunk,<br />
de a rendszerrel kezeljük a bizományos<br />
készletet, pld. a pompakocsi foglalását<br />
is.” A hűtés, a sírhely, az urna vagy<br />
a hamvak szórásának megrendelése sem<br />
okoz adminisztációs gondot. A szoftver<br />
rögzíti a folyamatokhoz tartozó munkalépéseket,<br />
mit pld. a sírásást és a ravatalozást,<br />
melyek kezelése a 15 budapesti temető és<br />
hamvasztóüzem esetében komoly kihívás.<br />
Az előnyt az elhunyt hozzátartozói <strong>szám</strong>ára<br />
az jelenti, hogy mindegyik irodában,<br />
mindegyik temető <strong>szám</strong>ára megoldható a<br />
felvételezés. A szoftver használata előtt csak<br />
abban a temetőben lehetett a szolgáltatást<br />
megrendelni, ahova az elhunytat végső<br />
nyugalomra helyezték. „Az alkalmazást<br />
külön a mi igényeinkre szabták” – ismerteti<br />
Veres a speciális szolgáltatásra való tekintettel<br />
nem különösen meglepő tényt. „Mi<br />
vagyunk az egyetlen ilyen vállalat Európában,<br />
aki integrált rendszerrel dolgozik.”<br />
Farkas Éva<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
37
Fókusz<br />
Magyar IT-piac<br />
Nemzeti technológiai<br />
platform<br />
Az Informatikai Vállalkozások Szövetsége (IVSZ) a Magyarországon mûködô,<br />
részben vagy teljes egészében informatikai profilú, ICT vállalkozások 16 éve<br />
alapított érdekvédelmi és -képviseleti szervezete. Az ICT piac 80 százalékát<br />
lefedô, több mint 350 vállalkozást és közel háromezer magasan képzett<br />
szakembert tömörítô szövetség küldetése, hogy kitörési pontok azonosításával,<br />
kidolgozásával és erôteljes lobbi tevékenységgel pozitívan befolyásolja<br />
a hazai információs társadalom fejlôdését. A WiU Kovács Zoltánnal, az IVSZ<br />
elnökével beszélgetett.<br />
Mekkora a magyar IT-piac?<br />
Idén másodszor készült el az IVSZ szervezésében<br />
a hazai informatikai iparág felmérése,<br />
amely a magyar IT-piac legátfogóbb<br />
tanulmánya, s újszerű megközelítési módja,<br />
részletessége tekintetében hiánypótló<br />
szerepet tölt be a magyar IT-piac felmérésében.<br />
A tanulmány a hazai piacot tökéletesen<br />
leképező technológiai szegmensek (7<br />
hardver, 13 szoftver és 3 tanácsadási szegmens)<br />
szerinti bontásban elemzi a piacot.<br />
Tartalmaz továbbá egy nemzetközi összehasonlítást<br />
a közép-kelet-európai térség<br />
országainak IT-iparágával, valamint egy<br />
SWOT elemzést a magyar IT-iparról és<br />
annak szegmenseiről. Az eredményeket a<br />
200 legnagyobb magyar informatikai cég,<br />
illetve a kisebb informatikai cégekből vett<br />
200 vállalkozás mintájára alapozzuk.<br />
A magyarországi végfelhasználó szervezetek<br />
2006-ban mintegy 565 milliárd<br />
forintot költöttek külső informatikai<br />
beszállítókra, ez 9,3 százalékos növekedést<br />
jelent. Ebből 43 százalékot fordítottak<br />
informatikai szolgáltatásokra, 41 százalékot<br />
hardver eszközökre, a szoftverlicencekre<br />
jutó kiadások pedig az összes költés 16<br />
százalékát teszik ki.<br />
A belföldi piacon az informatikai termékek<br />
gyártásából, kereskedelméből és<br />
informatikai szolgáltatásokból származó<br />
– az alvállalkozói tevékenységet is magába<br />
foglaló – árbevétel 839 milliárd Ft, az<br />
exportot is tartalmazó teljes informatikai<br />
árbevétel pedig 1622 milliárd Ft volt 2006ban.<br />
Az elmúlt évben a költségvetési szektor<br />
költötte a legtöbbet külső informatikai<br />
beszállítókra, összesen 113 milliárd forin-<br />
38 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
tot, ez az összkiadások mintegy 20 százalékát<br />
teszi ki. Második helyen a távközlési-,<br />
IT és média iparág vállalatai állnak, harmadik<br />
helyen pedig a hazai pénzügyi szféra.<br />
Export tekintetében Németország a legnagyobb<br />
célországok között található.<br />
Szervezetük milyen nemzetközi és hazai<br />
projektekben vállal szerepet?<br />
Magyarországi aktivitásán túl az IVSZ<br />
az Európai Unió legnagyobb informatikai<br />
szervezetének elnökségében (EICTA)<br />
is képviselteti magát. Így tagjainak hatékony<br />
érdekképviseletet biztosít az EU-ban<br />
is, és a brüsszeli lobbi, valamint pályázatok<br />
útján szorgalmazza a tudás terjesztését a<br />
magyar ICT-piacon.<br />
Az IVSZ <strong>szám</strong>os nemzetközi projektben<br />
vett és vesz részt, amelyek a kutatásfejlesztés<br />
és innováció (K+F+I) támogatására,<br />
illetve a nemzetközi együttműködés<br />
erősítésére és exportfejlesztésre irányulnak.<br />
A K+F+I területén elsősorban az EU 6-os<br />
és 7-es kutatás-fejlesztési keretprogramján<br />
belül veszünk részt projektekben, támogatva<br />
a magyar informatikai cégek bekapcsolódását<br />
ebbe a munkába. A nemzetközi<br />
együttműködés terén az EICTA, az Európai<br />
Digitális Iparági Szövetség koordinálásában<br />
és a tagság által indított projektekben<br />
vállalunk szerepet. Ezen projektek<br />
elsődleges célja a magyar cégek nemzetközi<br />
partnerkapcsolatainak építése, illetve<br />
az EU jogszabályainak átvétele az európai<br />
szintű együttműködés elősegítésére.<br />
Az IVSZ hazai projektjei leginkább<br />
a gazdasági környezet és az iparág saját<br />
képességeinek fejlesztését célozzák. Ilyen<br />
Kovács Zoltán, elnök, Informatikai<br />
Vállalkozások Szövetsége<br />
projekt például a II. Nemzeti Fejlesztési<br />
Terv kialakításában való részvétel, annak<br />
érdekében, hogy az ICT minél nagyobb<br />
szerepet kapjon a fejlesztési célok között.<br />
Egy másik fontos projekt a 2006 végén<br />
indított Innovációs Program, amelynek<br />
célja az IVSZ-tagvállalatok innovációs<br />
képességeinek fejlesztése a hosszú távú versenyképesség<br />
érdekében.<br />
Melyek voltak a közelmúlt legsikeresebb<br />
projektjei?<br />
Három éve jutottunk arra a megállapításra,<br />
hogy az informatikai szektor piacának<br />
kiterjesztése, az ország versenyképességének<br />
növelése érdekében tennünk kell valamit<br />
mintegy 6 millió, digitális írástudat-
lanságban élő honfitársunk információs<br />
társadalomba való bevonásáért. Tekintettel<br />
arra, hogy Magyarországon már <strong>szám</strong>os<br />
beruházás történt az infrastruktúra kialakítása<br />
kapcsán, de az emberi tényezőre eddig<br />
senki nem fordított elegendő figyelmet,<br />
úgy ítéltük meg, hogy a digitális írástudás<br />
elterjesztésében igen fontos szerepe lehet<br />
egy megfelelő profilú szakembernek, az<br />
információs társadalom mentorának, röv<strong>ide</strong>n<br />
IT-mentornak. Az elképzelés megvalósítására<br />
egy EQUAL-pályázat keretében<br />
konzorciumot hoztunk létre, amelyben az<br />
informatikai szektort képviselő civil szervezetek<br />
(INFORUM, MATISZ) mellett<br />
a – hátrányos helyzetű és megváltozott<br />
munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásában<br />
tapasztalatokkal rendelkező –<br />
Hallássérültek Rehabilitációjáért Küzdők<br />
Egyesülete, valamint a Napra Forgó Rehabilitációs<br />
Kht. vett részt. A közel két és fél<br />
éves munka elérte célját, új innovatív képzési<br />
és foglakoztatási mód elméleti megalapozásával<br />
és példaértékű megvalósításával<br />
segíti a foglalkoztatás növelését és az információs<br />
társadalom gyorsabb fejlődését. A<br />
projekt eredményeként megszületett egy<br />
képzési módszertan, és maga az IT-mentor<br />
szakma, amely azóta az Országos Képzési<br />
Jegyzékbe is bekerült.<br />
A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium<br />
felkérésére az év elején javaslatot dolgoztunk<br />
ki arra nézve, hogy miként lehet<br />
az ICT ágazatban a magyarországi innovációk<br />
létrejöttét és gazdasági hasznosulását<br />
már elérhető vagy könnyen hozzáférhető<br />
lehetőségek újszerű és hatékony<br />
kiaknázásával segíteni, és a magyar ICT<br />
ágazat miként jelenhet meg a globális piacon<br />
innovációi révén. A Kaptár Innovációs<br />
Központ projekt során végzett elemzéseink<br />
alapján a minisztérium megállapította,<br />
hogy Magyarországon szükséges egy<br />
ICT szolgáltató inkubátor létrehozása. Az<br />
ehhez szükséges feltételek biztosítása után<br />
a projekt jelenleg pénzügyi erőforrás hozzárendelésére<br />
vár.<br />
Megemlíteném még a Secure Force<br />
projektet, amelynek célja az ICT biztonság<br />
területén fejlesztéssel foglalkozó cégek<br />
támogatása, az EU-s K+F projektekbe való<br />
bekerülésük segítése. Részt veszünk továbbá<br />
a 3S (Software and Services Strategy)<br />
projektben, amely az Európában folyó<br />
kutatás-fejlesztési programok, fejlődési<br />
trendek azonosításával 2020-ig ívelő iparági<br />
stratégiát dolgoz ki az érintett szektorban.<br />
A SFERA pedig egy most induló EUs<br />
projekt, melynek célja az unióban széles<br />
sávval kevésbé lefedett területek ellátottságának<br />
növelése, valamint tanácsadás a regi-<br />
A magyarországi végfelhasználó szervezetek 2006-ban<br />
mintegy 565 milliárd forintot költöttek külsô informatikai<br />
beszállítókra, ez 9,3 százalékos növekedést jelent.<br />
onális szervezetek <strong>szám</strong>ára a strukturális<br />
alapok ilyen irányú felhasználási lehetőségeiről.<br />
Az IVSZ az erre alakult nyolctagú<br />
konzorcium egyedüli magyar tagja.<br />
Tekintsünk elôre a következô 2-3 évre!<br />
Milyen körülmények befolyásolhatják<br />
kedvezôen a hazai informatikai piac<br />
fejlôdését?<br />
Fontos lenne, hogy makrogazdasági szinten<br />
Magyarország a biztonság, a jól képzett<br />
munkaerő és az erős ICT infrastruktúra<br />
tekintetében ne veszítse el a hazai piac<br />
<strong>szám</strong>ára kedvező tulajdonságait, és a külföldi<br />
befektetők továbbra is célországként<br />
tekintsenek gazdaságunkra. Az ICT szektor<br />
fejlődése érdekében különösen jelentős<br />
az állam vevői szerepének erősödése és a II.<br />
NFT kínálta EU-s pályázatok kiaknázása.<br />
A KSH legutóbbi felmérése szerint 2007.<br />
harmadik negyedévében mindössze egy százalékkal<br />
nőtt a magyar gazdaság. A bővülés<br />
ütemének növekedése a hazai informatikai<br />
piac fejlődésének alapfeltétele is.<br />
Az informatika szélesebb körű használata<br />
az olyan területeken, mint az építőipar,<br />
az önkormányzati szféra, valamint az<br />
egészségügy, szintén hozzájárulna az iparág<br />
fejlődéséhez. Az IVSZ e-Egészség munkacsoportja<br />
ebből a célból együttműködik<br />
a Magyarországon tevékenykedő informatikai,<br />
távközlési és elektronikai cégekkel,<br />
amelyek termékeikkel, szolgáltatásaikkal,<br />
megoldásaikkal képesek a hazai egészség-<br />
Fókusz<br />
ügyi szektor fejlesztéséhez is hozzájárulni.<br />
Nagyobb hatékonyságra kell törekednünk<br />
a kutatás-fejlesztés terén, amihez javítani<br />
kell a kutatóintézetek informatikai felszereltségén.<br />
A kutatói hálózatok évtizedek<br />
óta úttörő szerepet töltöttek be az új<br />
ICT megoldások kifejlesztésében és meghonosításában.<br />
A hazai kutatói hálózatnak<br />
az ipar szereplőivel, a K+F+I tevékenységgel<br />
foglalkozó kkv-kal karöltve a jövőben<br />
is vezető szerepet kell vállalnia például az<br />
adathálózati és kommunikációs technológiák,<br />
valamint más informatikai megoldások<br />
hazai kifejlesztésében és bevezetésében.<br />
Az IVSZ mit tervez erre az idôszakra?<br />
Legfontosabb feladatunk, hogy a hazai<br />
ICT vállalatok körében az innováció és az<br />
együttműködés erősítését, az export- és a<br />
versenyképesség növelését célzó programjainkat<br />
végrehajtsuk. Magyarországon is<br />
meg kívánjuk honosítani<br />
az EU-szinten, illetve<br />
egyes tagállamokban 3-4<br />
éve kialakult gyakorlatot,<br />
amely szerint a fejlesztéseiket<br />
összehangoló iparági<br />
szereplők technológiai fürtöket alkotnak,<br />
és közös platformot, kutatási programot<br />
dolgoznak ki – ezáltal akár a világpiacon<br />
is versenyképessé válhatnak.<br />
Egy-egy ilyen ún. Európai Technológiai<br />
Platform létrehozásában az iparág<br />
gyakorlatilag összes nagy szereplője mellett<br />
az egyetemek képviselői is és a kkv-k<br />
is részt vesznek. A nemzeti platformok is<br />
hasonlóak, de inkább a réspiacokra koncentrálnak,<br />
és igen sikeresek például Lengyelországban,<br />
Spanyolországban és Szlovéniában.<br />
A magyar Nemzeti Technológiai<br />
Platfomok létrehozásával Magyarországot<br />
is szeretnénk feltenni a térképre egyegy<br />
kiválasztott fókuszterület vonatkozásában.<br />
Az IVSZ gondozásában és aktív<br />
részvételével eddig a mobil rendszerek, a<br />
szoftverszolgáltatások, a beágyazott rendszerek<br />
és a biztonság területén indult el az<br />
infokommunikációs nemzeti technológiai<br />
platformok kialakítása.<br />
Terveink között szerepel még bilaterális<br />
üzleti találkozók megszervezése a nemzetközi<br />
partnerkapcsolatok építése, erősítése<br />
céljából, a közbeszerzés átláthatóvá,<br />
egyszerűbbé tétele, valamint a közigazgatás<br />
továbbfejlesztése az ICT adta lehetőségek<br />
fokozott figyelembe vételével. Nem<br />
utolsósorban továbbra is támogatni fogjuk<br />
a hazai és nemzetközi ICT termékekhez<br />
fűződő szellemi tulajdon fokozott védelmét<br />
és az energiatakarékosság elősegítését.<br />
Kis Endre<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
3
Gazdaság és politika<br />
A konvergencia program egy éve<br />
Ígéretek és<br />
kockázatok<br />
Annak ellenére, hogy a kormány láthatóan eltökélt a konvergencia programban<br />
foglalt költséglefaragó reformok véghez vitelében, egyelôre nem látszik<br />
ezek hosszú távú eredményessége, sem a kiadásstop fenntarthatósága.<br />
A januári brüsszeli értékelés az eltökéltség mellett a tavalyi tervet hasonlítja<br />
majd össze a konkrét eredményekkel.<br />
Nemcsak a gazdasági szereplők,<br />
de már az <strong>ide</strong>i makrogazdasági<br />
mutatók is jócskán megérezték<br />
a 2006-os megszorító intézkedések<br />
hatásait. A harmadik negyedéves adatok<br />
alapján az éves GDP növekedés jó<br />
ha eléri a 2 százalékot. A hazai elemzők<br />
közül a Kopint-Tárki és az ICEG tartja<br />
a 2 százalékos becslést, a külföldi intézetek<br />
azonban már jóval pesszimistábbak: a<br />
Dresdner Bank és a Goldman Sachs szerint<br />
a 2 százalékot éppen csak eléri majd<br />
a magyar gazdaság bővülése. Nem teljesül<br />
tehát a legutóbb tavaly decemberben<br />
módosított konvergencia program becslése<br />
az <strong>ide</strong>i évre, a Pénzügyminisztérium a<br />
Brüsszel által áprilisban elfogadott munkaanyagban<br />
még 2,2 százalék közötti <strong>ide</strong>i<br />
növekedést vázolt fel. Ennél azonban sokkal<br />
aggasztóbb lehet az uniós biztosoknak,<br />
hogy nem történt érdemi változás az adórendszerben,<br />
igaz az adóelkerülés mérséklésére<br />
<strong>szám</strong>os lépést tett a kormány, elsősorban<br />
a felügyeleti szervek eszközrendszerének<br />
és szankcióinak szélesítésével. Nem<br />
állja meg a helyét az Unió gazdaságának<br />
felzárkózásához kidolgozott konvergencia<br />
program azon kijelentése sem, miszerint<br />
2008-tól az adó/GDP arány már fokozatosan<br />
mérséklődni fog, „a helyzet konzerválódása<br />
pedig komoly következményekkel<br />
járhat”– állítják itthon és külföldön a<br />
független elemzők, jövőre csak szigorodik<br />
az adórendszer és várhatóan növekszik a<br />
terhelés. Az a tény, hogy 2007-ben alacsonyabb<br />
lesz a gazdaság bővülése a korábban<br />
tervezettnél, elsősorban arra vezethető viszsza,<br />
hogy több olyan negatív faktor is van,<br />
amellyel a kormány programja érdemben<br />
nem kalkulált, ilyenek például a versenyszektor<br />
stagnáló bérei, vagy a lakosság<br />
40 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
várakozásai, amelyek ki<strong>szám</strong>íthatatlanná<br />
teszik a megtakarítások alakulását. Ezek a<br />
körülmények jócskán lefaraghatják a kormány<br />
által sokszor emlegetett uniós források<br />
gazdaságélénkítő-hatásait. Különösen<br />
akkor borulna a felvázolt és évek óta<br />
<strong>szám</strong>talanszor módosított terv, ha a pénzügyminiszterek<br />
brüsszeli tanácsa (Ecofin)<br />
januárban nem fogadná el a konvergen-<br />
cia programot és befagyasztaná a kohéziós<br />
forrásokat, erre azonban csak akkor kerülhet<br />
sor, ha az <strong>ide</strong>i <strong>decemberi</strong> zár<strong>szám</strong>adásnál<br />
k<strong>ide</strong>rülne, hogy nem sikerült tartani<br />
a tavalyi költségvetés végösszegeit – erre<br />
azonban elemzők szerint kicsi az esély.<br />
Egy esetleges negatív brüsszeli vélemény<br />
a rövid távon gondolkodó befektetők<br />
egy részét is elriaszthatja Magyarországról,<br />
ami jelentősen megrendítheti a Forint<br />
árfolyamát januárban. Az eurokraták döntését<br />
várhatóan egy <strong>ide</strong>ihez hasonló magas<br />
szintű lobbi előzi majd meg – Gyurcsány<br />
Ferenc és Veres János a tavaszi felülvizsgálat<br />
előtt egymásnak adták a kilincseket<br />
Brüsszelben. A politikusok meggyőzhetőek,<br />
a piaci elemzőket le lehet nyugtatni, az<br />
igazi kockázat azonban abban rejlik, hogy<br />
a kormány valóban szorosan tudja-e tartani<br />
a gyeplőt a 2010-es választások előtt, de<br />
elsősorban 2009-ben.<br />
Az uniós tagsággal az országok kötelezettséget vállalnak arra, hogy elôbb-utóbb belépnek<br />
a közös valutaövezetbe, a Monetáris Unióba (MU). Ahhoz, hogy Magyarországon is<br />
felváltsa a forintot az euró, bizonyos <strong>szám</strong>szerû gazdasági feltételeknek kell megfelelni.<br />
Ezek a makromutatók egyben jelzik egy ország gazdasági fejlettségét is.<br />
1. Az államháztartás hiánya, nem haladhatja meg a bruttó nemzeti<br />
termék három százalékát.<br />
2. A bruttó államadósság, nem haladhatja meg a GDP 60 százalékát.<br />
3. Az inflációs ráta legfeljebb 1,5 százalékkal haladhatja meg a Monetáris Unió tagországai<br />
közül a három legalacsonyabb inflációjú ország átlagát.<br />
4. A hosszútávú kamatok szintje legfeljebb két százalékkal haladhatja meg a három<br />
legalacsonyabb inflációjú ország átlagát.<br />
Egy konvergencia- vagy felzárkózási- programnak azt kell tartalmazni, hogy milyen intézkedésekre<br />
szánja rá magát a kormány ahhoz, hogy ezeket a feltételeket az MU-s csatlakozás<br />
elôtt két évig teljesíteni tudja. Az általában évente módosított programot az Unió<br />
pénzügyminisztereinek tanácsa, az Ecofin értékeli félévente, Magyarországon a Konvergencia<br />
Tanács és az Állami Számvevôszék véleményezi.<br />
A Gyurcsány-kabinet ugyanakkor az<br />
utóbbi hónapokban jó néhány pozitív<br />
lépést tett a reformok melletti elkötelezettsége<br />
és hitelessége bizonyítására. Biztosíték<br />
lehet a mérhetetlen túlköltekezésre,<br />
az önkormányzatok eladósodása elleni<br />
törvénytervezet, amelyet lapzártánkig<br />
még nem tárgyalt a parlament, illetve<br />
a költségvetési hivatal létrehozása. „Az<br />
utóbbi tervezete azonban túlzottan átpolitizált<br />
és nem adja vissza a politika hitelét,<br />
már csak azért sem, mert vezetőjét
politikusok választanák és nem független<br />
szakértők”- vélekedte Bartha Attila a<br />
Kopint-Tárki kutatási igazgatója, de hozzátette,<br />
hogy a tervezetben üdvözlendő,<br />
hogy az államháztartás elsődleges egyenlege<br />
nem lehetne negatív, másrészt a kormány<br />
által nem kontrollált külső tételeknél<br />
érvényesülnie kellene a kötelező ellentételezésnek.<br />
Az elemzők és szakértők egy<br />
része azonban még tovább menne, azt várják<br />
el, hogy a kormány szigorúbb menetrendet<br />
határozzon meg: Simor András, a<br />
Magyar Nemzeti Bank elnöke például azt<br />
javasolta, hogy gyorsítsák fel a konvergencia<br />
programot és határozzanak meg konkrét<br />
céldátumot az Euró bevezetésére – ezt<br />
egyébként az MDF is támogatná. A jegybankelnök<br />
egyet ért a kormány elképzeléseivel,<br />
miszerint 2011-ben, vagy 2012ben<br />
vezetnénk be az Eurót, de nagyobb<br />
elkötelezettséget várna el a kabinettől.<br />
A hiány lefaragását illetően azonban<br />
úgy tűnik, hogy a kormány eltökélt és ez<br />
nemcsak a konvergencia programban látszik,<br />
hiszen a parlament által december 6.án<br />
elfogadott költségvetés tervezete szerint<br />
jövőre az államháztartás – eredményszemléletű<br />
– hiánya az <strong>ide</strong>i 6,4 százalékról 4,1 százalékra<br />
csökkene. A bevételi oldallal szemben<br />
egyelőre nem látszik a kiadások érdemi<br />
csökkentése – a kormáyzati intézményrendszer<br />
költségeinek lefaragását jövőre ígérik<br />
– hosszabb távon viszont csak ezek teremtheti<br />
meg az egyensúlyt. „Az igazi reform<br />
nem a konvergencia programban keresendő”–<br />
vélekedte Rácz Margit, a Világgazdasági<br />
kutatóintézet munkatársa, hiszen a<br />
reformok konkrét intézkedési nem szerepelnek<br />
a konvergencia tervben, Brüsszel féléves<br />
jelentéseiben mindössze a hitelességet biztosító<br />
gazdaságpolitikai lépéseket és biztosíté-<br />
kokat vizsgálja. A gyorsasággal minden esetre<br />
nincs probléma. A felsőoktatásban bevezetett<br />
hallgatói hozzájárulás, a szakközépiskolák<br />
bezárása – jóval a TISZK-ek (térségi<br />
integrált szakképző központok) létrehozása<br />
előtt –, valamint az egészségügyi intézmények<br />
karcsúsítása kétségtelenül radikális<br />
lépések voltak, az már más kérdés, hogy<br />
mindezek hosszú távon valóban a gazdasági<br />
felzárkózást szogálják-e.<br />
A kormányzati kiadások csökkentéséből<br />
és a megszorításokból származó gazdasági<br />
visszaesést a kormány szerint nem csak<br />
az uniós pénzek mérsékelnék, de jelentős<br />
segítséget várnak a külkereskedelmi pozí-<br />
ciók javulásától is. Nem teljesen egyértelmű,<br />
hogy a kormány miért <strong>szám</strong>ít jövőre<br />
az egyenleg érdemi javulására. A konvergencia<br />
program szerint, „az alacsonyabb<br />
belföldi kereslet a vállalatokat expanzív<br />
exportpolitikára ösztönzi, így a korábbi<br />
éveket jellemző 10 százalék körüli exportdinamika<br />
is tartós maradhat. Ugyanakkor<br />
a gazdaság import-felhasználása a belső<br />
kereslet lassulásának köszönhetően az<br />
exporténál jóval alacsonyabb ütemben<br />
növekszik”. Ezek a kijelentések azonban<br />
– a közgazdászok többsége szerint- pusztán<br />
feltételezések és nem adnak okot ilyen<br />
mértékű optimizmusra.<br />
Brüsszel a hitelesség és az eltökéltség<br />
mellett a konkrét <strong>szám</strong>októl való eltéréseket<br />
is vizsgálja majd, igaz ezekre csak a zár<strong>szám</strong>adások<br />
után, egy éves csúszással lehet<br />
sort keríteni. Magyarországhoz hasonló-<br />
Gazdaság és politika<br />
Államháztartási egyenleg: Eltérések a nemzeti konvergencia programokban vállalt mutatók<br />
és a megvalósult adatok között a Visegrádi Országokban.<br />
Magyarország Csehország Szlovákia Lengyelország<br />
2005 0 2,5 0,1 1,5<br />
2006 3,2 0,5 0,6 1<br />
2007 2,6* 0,1* k.A. k.A.<br />
* Egyelőre még nem ismertek az <strong>ide</strong>i adatok.<br />
Forrás: Ecostat, OECD előrejelzés, nemzeti Konvergencia Programok<br />
Infláció Bruttó államadósság* Államháztartás hiánya*<br />
2007 4,8 70,1 6,8<br />
2008 2,4 71,3 4,3<br />
2009 3,4 69,3 3,2<br />
2010 2,9 67,5 2,7<br />
*a GDP százalékában<br />
Forrás: Az aktualizált Magyar Konvergencia Program (a 2007. novemberben nyilvánosságra hozott tervezet szerint)<br />
A hiány lefaragását illetôen úgy tûnik,<br />
hogy a kormány eltökélt és ez nemcsak a<br />
konvergencia programban látszik.<br />
an nincsenek túl jó helyzetben a környező<br />
országok sem, igaz az államháztartás hiánya<br />
sehol nem ilyen drasztikus. Prágában folytatódnak<br />
a reformok, a maastrichti kritériumok<br />
teljesítését 2009-ben tervezik. Az<br />
elmúlt években Csehországban a gyorsabb<br />
gazdasági növekedés és a tervezettnél magasabb<br />
adóbevételek hatására az államháztartás<br />
GDP arányos hiánya mindig 3 százalék<br />
alatt volt, az Euró bevezetéséhez azonban<br />
elengedhetetlen lesz az államháztartási és a<br />
társadalombiztosítási reform, amelyet egy<br />
kételemű létminimum szinttel és a betegszabadság<br />
finanszírozásának átalakításával<br />
terveznek megvalósítani. Fontos különbség<br />
azonban, hogy Csehország már 2004-től<br />
növelte a költségvetési folyamat átláthatóságát.<br />
Varsó továbbra is a munkanélküliséggel<br />
küzd, ezért a költségvetési kiigazító program<br />
a munkapiaci konszolidációval párosul, a<br />
munkát terhelő adók jelentős csökkentését<br />
tervezik és az államháztartás passzívuma a<br />
tervek szerint 2008-ra 2 százalék alá csökken.<br />
Kétségtelenül a már 2005 óta ERM II<br />
tag Szlovákia jár az élen a maastrichti kritériumok<br />
teljesítése és a gazdasági szerkezet<br />
átalakítása terén, hiszen a központi kiadások<br />
leszorítása párosult a gazdaság hatékonyságának<br />
növelésével; a 19 százalékos egységes<br />
adókulcs, a nagy<strong>szám</strong>ú kivétel és szabály<br />
korrekciója úgy tűnik, hogy hosszabb távon<br />
is sikeres lesz. Az elmúlt években egyik<br />
visegrádi országban sem volt olyan magas az<br />
eltérés a felzárkózási programokban szereplő<br />
tervek és a megvalósult adatok között, mint<br />
Magyarországon, ezért csak reménykedhetünk<br />
abban, hogy a december végi zár<strong>szám</strong>adási<br />
adatok alátámasztják majd a kormány<br />
2006-os <strong>szám</strong>ait és a konvergencia program<br />
zöld utat kap majd januárban.<br />
Homonnai Gábor<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
41
Gazdaság és politika<br />
A DUIHK 15. Konjunktúra-fóruma<br />
Kiigazítás és reform<br />
Magyar Nemzeti Bank elnöke,<br />
A Simor András a címben szereplő két<br />
fogalmat adta címül a Német-Magyar Ipari<br />
és Kereskedelmi Kamara 15. konjunktúrafórumán<br />
tartott előadásának, meghatározva<br />
ezzel a nemzeti fizetőeszköz őreinek szemszögéből<br />
a magyar gazdaságpolitika előtt<br />
álló kihívásokat 2008-ban. Németország<br />
és az euró-övezet konjunkturális kilátásait<br />
Gregor Eder, a frankfurti Allianz-Dresdner<br />
Bank ipari országokért felelős elemzője változatlanul<br />
erősnek ítélte, bár bizonyos kockázati<br />
tényezők erősödését látja.<br />
A magyarországi strukturális reformok<br />
sürgősségét igazolják az MNB <strong>szám</strong>ításai,<br />
amelyek szerint a 2006 közepén bevezetett<br />
intézkedések – adóemelések, kiadások lefaragása<br />
és így tovább – nélkül Magyarország<br />
Az Allianz Dresdner Economic<br />
Research ipari országokért felelős<br />
elemzési igazgatója szerint a gazdasági<br />
növekedés a következő évek során valamelyest<br />
lankad Németországban és az<br />
euróövezetben, ez azonban csupán csekély<br />
mértékű csökkenést jelent hozzávetőlegesen<br />
a jelenlegi 2,6 százalékról 1,8 százalékra.<br />
A csökkentés okát legfőképpen a kivitel<br />
visszafogottabb mértékű erősödésében,<br />
valamint a beruházások lassulásában<br />
kell keresni. Örvendetes azonban, hogy<br />
főként Németországban a magánfogyasztás<br />
lehet a konjunktúra egyik pillére. Az<br />
<strong>ide</strong>i kisebb mértékű csökkenést követően<br />
a német háztartások magáncélú fogyasztást<br />
szolgáló kiadásai 2008-ban az utóbbi<br />
éveket meghazudtoló 1,8 százalékkal<br />
emelkedhetnek.<br />
A munkaerôpiac szárnyakat ad<br />
a fogyasztásnak<br />
A fejlődés többek között a munkaerő-piaci<br />
helyzetnek is köszönhető. A keresettel<br />
rendelkezők <strong>szám</strong>a 2007-ben ismét rekordot<br />
döntött Németországban (éves átlagban<br />
közel 40 millió főt ért el), miközben<br />
a munkanélküliek <strong>szám</strong>a csupán három<br />
év alatt az 5 milliós rekordtól (2005. elején)<br />
2007. végére mintegy 1,5 millióval,<br />
vagyis közel egyharmadával csökkent. Ez<br />
nem csupán a fogyasztást szolgáló kiadá-<br />
42 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
költségvetési hiánya nem végül a bruttó<br />
hazai termék 9,2 százalékára rúgott volna,<br />
hanem egyenesen 11 százalék felett lett<br />
volna. A fejlett ipari országok körében ez<br />
szinte példátlan mértékű hiányt jelent.<br />
A múlt évben bevezetett intézkedéseknek<br />
köszönhetően az államháztartás hiánya<br />
idén és előreláthatólag 2008-ban is jelen-<br />
tősen kisebb lesz, a javulás jelentős része<br />
azonban a kiadáscsökkentésnek tudható<br />
be, miközben a bevételi oldal csak kisebb<br />
részben járul hozzá a javuláshoz – szólt a<br />
nemzeti bank elnökének kritikája.<br />
Simor András megítélése szerint strukturális<br />
reformok nélkül azonban nem lehet<br />
elérni a bruttó nemzeti termékre vetítve<br />
3 százalékos – a maastrichti kritériumokban<br />
megkövetelt – költségvetési hiányt.<br />
A jegybankelnök leginkább a piaci mechanizmusok<br />
– legalábbis részleges – bevetését<br />
követelte a piactól eddig elzárt területeken,<br />
valamint fontosnak tartotta a humán tőke<br />
fokozott fejlesztését és az aktív keresőképes<br />
lakosság arányának emelését az egészségügyi,<br />
oktatás és nyugdíjrendszer megváltoztatásával.<br />
A jegybank <strong>szám</strong>ításai szerint<br />
Magyarország már ma is – a gazdasági teljesítményhez<br />
mérten – jóval több szociális<br />
kiadást enged meg magának, mint Lengyelország,<br />
Szlovákia vagy Csehország.<br />
Németország és az euróövezet:<br />
A kockázatok ellenére csak visszafogottan<br />
lassul a növekedés<br />
sokban jelentkezik, hanem tehermentesíti<br />
a költségvetést is: Németország már idén<br />
is – ugyan aprócska, de – többlettel zárja<br />
a költségvetési évet, és ez vélhetően a jövő<br />
évben is megismétlődhet.<br />
A frankfurti bankszakemberek előrejelzése<br />
szerint a nyersanyagárak változatlanul<br />
magas szinten maradnak, miközben tartósan<br />
alacsony marad az USA dollár értéke<br />
az euróval szemben. Emellett a kutatók<br />
az Egyesült Államokban gyenge gazdasági<br />
növekedésre <strong>szám</strong>ítanak 2008. második<br />
félévéig is, sőt az USA ingatlanpiaci válsága<br />
okozta bizalomvesztés a nemzetközi<br />
hitelpiacokon szintén csak lassan szá-<br />
molható fel – vélte Gregor Eder. Mindazonáltal<br />
a német elemző rámutatott arra<br />
is, hogy a növekedést fenyegető kockázati<br />
tényezők a múlt évhez képest felerősödtek.<br />
Kedvezőtlen hatása volt mindenek<br />
Az Allianz Dresdner Economic Research elôrejelzése<br />
2006<br />
GDP<br />
2007 2008<br />
Németország 2,9 2,5 1,8<br />
Euróövezet 2,8 2,6 1,8<br />
USA<br />
Magánfogyasztás<br />
2,9 2,1 2,2<br />
Németország 1,0 -0,3 1,8<br />
Euróövezet 1,9 1,6 1,9<br />
USA<br />
Kivitel<br />
3,1 2,9 1,9<br />
Németország 12,5 7,7 5,5<br />
Euróövezet 8,1 5,6 4,6<br />
USA 8,4 7,7 8,7<br />
2007. november 28-i állapot<br />
előtt a pénzügyi piacokon tomboló viharok<br />
erősödésének és az ezzel együtt járó<br />
általános hitelszűkének. Szintén nem zárható<br />
ki teljes mértékben, hogy az amerikai<br />
gazdaság recesszióba süllyed, de az amerikai<br />
dollár árfolyamának túlzott zuhanása<br />
is élő veszély. Végül pedig elképzelhető<br />
a nyersanyagok árának megugrása is,<br />
ami jelentősen csökkentené az euróövezet<br />
növekedési kilátásait.
Management<br />
Bérezési tanulmány 2007/2008<br />
Útmutató személyzeti<br />
vezetôknek<br />
A piaci viszonyoknak megfelelô bérezéshez elengedhetetlenül szükséges a<br />
megbízható viszonyítási adathalmaz annak érdekében, hogy hosszú távon is<br />
megôrizhessük a vállalat versenyképességét a dolgozók hatékony vezetése és<br />
motiválása mellett. A Német-Magyar Ipari- és Kereskedelmi Kamara most megjelent<br />
bérezési tanulmánya pontosan ezt kínálja: egy megbízható, empirikus<br />
adatokkal megalapozott támpont a vállalatok bérezési gyakorlatához.<br />
A<br />
tanulmány adatai szerint a válaszadó<br />
vállalatok a kifutó évben<br />
(2007-ben) az alapbéreket átlagosan<br />
8,2 százalékkal emelték, ami megfelel a<br />
várt országos átlagnak. Összehasonlításképpen<br />
az alapbéreket a korábbi években 7,4<br />
(2006), 11,3 (2005) illetve 10,6 százalékkal<br />
(2004) emelték.<br />
A 2008-as évre a vállalatok az alapbérek<br />
további, átlagosan 6 százalékos emelését<br />
tervezik. A 2008-ra előre jelzett 4-5<br />
százalékos inflációs rátára és a reálbérek<br />
már 2007-ben elszenvedett jelentős (becslések<br />
szerint 5 százalékos mértékű) csökkenésére<br />
tekintettel a munkavállalók részéről<br />
jelentős nyomásgyakorlás várható a béremelések<br />
érdekében, így a tényleges emelkedés<br />
ismét a tervezettnél magasabb lehet.<br />
Az egyéni javadalmazás mértékét <strong>szám</strong>os<br />
tényező befolyásolja.<br />
A munkavállaló besorolása a vállalati hierarchiában:<br />
Ügyvezetők jellemzően 22,5<br />
millió Forint összegű teljes javadalmazásban<br />
részesülnek (szemben a tavalyi 18,9<br />
millióval), azonban a mért értékek szórása<br />
rendkívül nagy: 4,2 és 89 millió Forint<br />
közötti. A vezető beosztású munkavállalók<br />
összesen még mindig 9,7 millió Forintban,<br />
a megfelelő végzettségű szakemberek átlagosan<br />
4,4 millió Forintban részesülnek.<br />
Átlagon felüli a kiemelt ügyfélkapcsolati<br />
vagy kontrolling munkatársak, valamint a<br />
mérnökök és technikusok bérezése, a fizikai<br />
munkások teljes éves keresete átlagosan<br />
2,16 millió Forint.<br />
A munkáltató vállalat mérete: Az egyéni<br />
fizetés főként a megfelelő végzettségű<br />
szakemberek és a vezető beosztású munkavállalók<br />
esetében függ jelentős mértékben<br />
a vállalat méretétől. A 10 milliárd Forin-<br />
44 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
tot meghaladó árbevételű vállalatnál a legtöbb<br />
esetben kétszer annyit keresnek, mint<br />
az 500 millió Forint alatti árbevételű vállalatoknál<br />
dolgozó kollégáik, míg a fizikai<br />
munkások jövedelmében a vállalat mérete<br />
csupán csekély jelentőséggel bír.<br />
A vállalat jövedelmezősége: A vállalat nyereségességéhez<br />
igazodó bérezési politikára<br />
utal, hogy a saját vélekedésük szerint átlagon<br />
felüli jövedelmezőségű cégek a vezetőknek<br />
a hierarchiában betöltött szintektől<br />
függően 40-100 százalékkal többet<br />
fizetnek, mint az átlagtól elmaradó eredményűek.<br />
Ezt az összefüggést erősíti meg<br />
az a körülmény, hogy mind szélesebb körben<br />
alkalmazzák a mozgó bérelemeket is:<br />
az ügyvezetők háromnegyede, a megfelelő<br />
végzettségű szakemberek mintegy 60 és<br />
a fizikai munkások 70 százaléka részesül<br />
részben teljesítményfüggő javadalmazásban.<br />
Vezető beosztásokban változatlanul<br />
a népességen belüli aránynál kevesebb a<br />
nő. A nők aránya a megelőző évhez képest<br />
szinte valamennyi beosztásban változatlan,<br />
így még mindig csak minden tizedik ügyvezető<br />
nő, miközben a személyzeti vezetők<br />
háromnegyede és a pénzügyi-kontrolling<br />
vezetők kétharmada hölgy. A női szakemberek<br />
és vezetők azonban még mindig<br />
mintegy 15-20 százalékkal keresnek kevesebbet<br />
férfi kollégáiknál.<br />
A munkaerő rendelkezésre állása az előző<br />
évhez viszonyítva csupán elhanyagolható<br />
mértékben javult. A keresett munkaerő „jó”<br />
elérhetőségét a vállalatok nem több, mint<br />
Az alapfizetések tervezett és ténylegesen végrehajtott emelése (éves változás, %-ban)<br />
A jővő évre A folyó évben<br />
tervezett ténylegesen végrehajtott<br />
emelés emelések<br />
Átlag Ügy- Felső- Szak- Munkások- átlag*<br />
vezetők vezetők emberek<br />
1999 9.5 14.4 14.9 15.0 16.1<br />
2000 12.1 11.6 15.2 13.0 13.5<br />
2001 9.6 13.1 15.3 19.7 21.2 19.0 18.0<br />
2002 8.5 14.6 15.0 14.2 17.0 14.8 18.3<br />
2003 6.3 11.6 12.4 11.3 7.9 11.3 12.0<br />
2004 6.3 13.7 10.6 11.0 10.8 10.7 6.0<br />
2005 5.8 11.5 11.3 11.0 10.6 11.3 8.8<br />
2006 6.0 6.9 7.4 7.0 5.8 7.4 8.2<br />
2007 6.0 9.2 8.5 8.1 7.7 8.2 8.2<br />
* a KSH adatai alapján<br />
22 százaléka említette (a tavalyi 19% után),<br />
„elégtelen” értékelést (a tavalyi 28% után)<br />
25 százalékban adtak. A válaszadó vállalatok<br />
(kiemelten Budapesten és Nyugat-<br />
Magyarországon) a szakmunkások, kutatási<br />
és fejlesztési vezetők, mérnökök és technikusok,<br />
valamint alkalmazás-programozók<br />
körében látják a legnagyobb hiányt.<br />
A jól képzett szakemberek hiánya tükrében<br />
a vállalatok tovább fokozzák alap- és<br />
továbbképzési tevékenységüket. A következő<br />
évben a vállalatok közel kétharmada<br />
tervezi a belső továbbképzés kiterjesztését,<br />
egyharmaduk pedig még mindig a jelenlegi<br />
szinten kívánja ezt tartani.
Adóváltozások 2008-ban<br />
Adó- és egészségügyi<br />
reform<br />
Hosszas elôkészítô munkálatokat követôen végül az újonnan elfogadott<br />
ÁFA-törvény mellett a vártnál és beharangozottnál lényegesen kevesebb<br />
strukturális módosítással szembesül a gazdaság a jövô év kezdetétôl.<br />
Az alábbiakban a vállalkozásokat érintô legfontosabb változásokat foglaljuk<br />
össze, a teljesség igénye nélkül.<br />
Fordított adózás<br />
A jövő év elejétől a terméket értékesítő<br />
vagy szolgáltatást nyújtó adóalany helyett<br />
a termék beszerzője, illetve szolgáltatás<br />
igénybe vevője lesz az adófizetésre kötelezett<br />
az alábbi esetekben:<br />
• ingatlanhoz közvetlenül kapcsolódó szolgáltatások<br />
(pl. takarítás, bontás, karbantartás);<br />
• az építési-szerelési munkák elvégzése után<br />
ingatlan átadása vagy értékesítése esetén;<br />
• amennyiben a fel<strong>szám</strong>olás alatt álló adózó<br />
tárgyi eszközt, vagy egyéb, 100 ezer<br />
forintot meghaladó értékű terméket ad el;<br />
• munkaerő-kölcsönzés és -kirendelés esetén.<br />
Az intézkedéstől a fiktív adóalanyok<br />
által elkövetett adócsalás visszaszorulását<br />
várják, hiszen míg a klasszikus adóztatás<br />
esetében az ÁFÁ-t az adóalany beszedi, de<br />
nem fizeti be a költségvetésbe, csak visszaigényli,<br />
a fordított adózás szabályai alapján<br />
áthárított ÁFA hiányában effajta csalásra<br />
nem nyílik mód.<br />
Számlakiállítás határ<strong>ide</strong>je<br />
A <strong>szám</strong>la kiállítására teljesítéstől <strong>szám</strong>ított<br />
8 napos határidő áll nyitva. Ugyanazon<br />
vevő és eladó vonatkozásában előzetes<br />
megállapodás esetében gyűjtő<strong>szám</strong>la kibocsátása<br />
lehetséges.<br />
ÁFA-visszaigénylés korlátozása<br />
Az új ÁFA-törvény rendelkezései értelmében<br />
harmadik országba történő export esetén ha<br />
a vevő, vagy megbízottja lépteti ki az árut,<br />
nem jogosult az export áfa-mentességre,<br />
amennyiben a vevő Magyarországon honos.<br />
Csoportos adóalanyiság<br />
Több, kölcsönös pénzügyi, gazdasági és<br />
szervezeti szoros kapcsolatban álló adóalany<br />
az ÁFA rendszerében igényük és az<br />
adóhatóság külön engedélye esetén egyetlen<br />
adóalanyként kezelhető. A csoportos<br />
adóalanyiság tagjai egy adóbevallást nyújtanak<br />
be, adófizetési kötelezettségük egyetemleges,<br />
egymás közötti ügyleteiket ÁFAfizetési<br />
kötelezettség nem terheli.<br />
Átváltási árfolyam<br />
A korábbi szabályozással ellentétben az adó<br />
alapjának forintban történő megállapításakor<br />
a kereskedelmi banki deviza-eladási árfolyam,<br />
és nem a középárfolyam az irányadó.<br />
SZJA és adójóváírás<br />
Az adójóváírás mértéke 18% maradt,<br />
azonban a havi értékhatár 11.340 forintra<br />
emelkedett, és éves szinten 1.250.000-<br />
2.762.000 forint közötti kifutású.<br />
Társasági adó-kedvezmény<br />
küszöbe növekszik<br />
A kedvezményes, 10%-os társasági adókedvezmény<br />
a feltételek fennállása esetén az<br />
adóalap első 50 millió forintjáig érvényesül,<br />
a korábbi 5 millió forintos határ helyett.<br />
Hiányzó nagy áttörések<br />
A 2008. január elsejétől hatályba lépő adócsomag<br />
valójában nem hozott jelentős<br />
áttörést. Az olyan, stratégiai jelentőségű és<br />
sokat propagált elemek, mint például az<br />
adónemek korábban tervezett összevonása<br />
(így például a három kisadóból megalkotni<br />
tervezett efeho), az egyeztetési folyamat<br />
során fokozatosan kirostálódtak.<br />
Bár bevezetésétől kezdődően <strong>ide</strong>iglenesnek<br />
tekintette mind a törvényalkotó,<br />
mind az érintett adóalanyok csoportja,<br />
az új adócsomag nem szabályozza, hogy<br />
meddig marad életben a még a megszorító<br />
intézkedések keretében bevezetett szo-<br />
Jog és Adók<br />
lidaritási vagy különadó, amely az adózók<br />
igen széles körére ró jelentős pluszterheket,<br />
és a társasági adó „kistestvéreként” <strong>szám</strong>os<br />
potenciális befektetőt riaszthat el.<br />
Tekintettel a nyugdíjkassza és az egészségügyi<br />
reform kapcsán előreláthatóan felmerülő<br />
központi kiadásokra, reálisan nem<br />
lehet a munkáltatói terhek csökkenésével<br />
<strong>szám</strong>olni 2008-ban sem.<br />
A nagy viharokat kavart és uniós berkeket<br />
is megjárt helyi iparűzési adó mellé<br />
pedig 2009-től kezdődően felsorakozott<br />
pluszteherként az értékalapú ingatlanadó<br />
is, további adófizetési kötelezettséget eredményezve.<br />
Az, hogy a jövő év folyamán<br />
várható-e, hogy sor kerül az érdemi, régóta<br />
emlegetett adóreform kidolgozására és előkészítésére,<br />
az eddigi tapasztalatok fényében<br />
legalábbis bizonytalannak tekinthető.<br />
Egészségügyi reform várható hatásai<br />
a vállalkozásokra<br />
A lassan kibontakozó egészségügyi reform<br />
egyik meghirdetett célja, hogy a nemzeti<br />
kockázatközösség erősítésével az ágazat<br />
önfenntartási képessége is erősödjön, miáltal<br />
akár hosszabb távon is elkerülhetővé<br />
válna a versengő biztosítók bevezetésével<br />
az egészségügyi járulékok emelése.<br />
A gyakorlatban a magyarországi piac<br />
igen korlátozott mérete és a magasnak nem<br />
nevezhető fejkvóták meglehetősen szoros<br />
korlátokat szabnak a biztosítók működésének<br />
és a kívánt verseny kialakulásának.<br />
Tényleges verseny és az egészségügyi ellátás<br />
színvonalának javulása csakis a járulékbefizetések<br />
emelése (pl. kiegészítő egészségbiztosítás<br />
útján) várható.<br />
Amennyiben az egészségügyi reform<br />
jelen formájában realizálódik, úgy a vállalkozásokra<br />
közvetetten a munkavállalók<br />
közvetlenül növekedő egészségbiztosítási<br />
kiadásai fognak visszahatni, akár a<br />
munkavállalók egészségromlása, akár a<br />
megnövekedett kiadásokkal együtt járó<br />
bérigények formájában.<br />
Katona és Társa Ügyvédi Iroda<br />
dr. Katona Géza/ dr. Bán Janka<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
45
Turizmus és vásárok<br />
Vidám vásári készülôdés mindenütt<br />
Karácsonyi kitekintô<br />
Amikor esténként felvillan milliónyi<br />
apró fény, a levegôben forralt bor<br />
és pirított mandula illata száll, és<br />
kigyulladnak a gyertyák az ádventi<br />
koszorún, akkor eljött az <strong>ide</strong>je<br />
annak is, hogy meglátogassuk a<br />
karácsonyi vásárt.<br />
Németország az adventi időszakban<br />
leghangulatosabb oldalát<br />
mutatja be. Több mint 2500<br />
karácsonyi vásár lenyűgözően kialakított<br />
környezetben várja látogatóit. Élvezze a<br />
karácsonyi hangulatra hangolódás ünnepét<br />
és kóstoljon bele a német karácsonyi vásárok<br />
csodás világába. A következő cikkben<br />
bemutatjuk a legismertebb és közkedvelt<br />
karácsonyi vásárok keresztmetszetét.<br />
Hamburg<br />
Hamburg az egykori Hanza-város híres a<br />
csodálatos karácsonyi vásárokról, amelyeket<br />
a belváros <strong>szám</strong>os terén megrendeznek.<br />
A lenyűgöző Városháza előtt fekvő<br />
legszebb téren állnak a Roncalli Cirkusz<br />
által kialakított pavilonok, amelyekben<br />
cukrászok, játékkészítők, iparművészek<br />
és puncsfőzők kínálják portékájukat. A<br />
Bernhard Paul gyűjteményéből származó<br />
történelmi körhinták láttán nem csak<br />
a gyermekek szeme csillan fel. Hamburg a<br />
Karácsony előtti időszakban is felejthetetlen<br />
élményeket kínál.<br />
46 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
Nürnberg<br />
Az Óváros főterén a „Jézuska” nyitja meg<br />
a világszerte ismert Nürnbergi Karácsonyi<br />
Vásárt. Élvezze Ön is a középkori hangulatot,<br />
amely elképzelhetetlen a mézeskalács,<br />
a nürnbergi sült kolbász, a pirított<br />
mandula és a forralt bor illata nélkül. A<br />
München: Karácsonyi piac<br />
a Neues Rathaus elôtt<br />
„Nürnbergi Gyermekkarácsony” helyszínén<br />
gőzhajtású körhinta és óriáskerék<br />
forog, gőzmozdonyos kisvasút pöfög.<br />
A két híres vásárt a „Jászol-út” köti össze.<br />
Feltétlenül meg kell nézni a sokféle stílusban<br />
– a spanyoltól a frank-gótikusig –<br />
készült <strong>szám</strong>talan jászlat.<br />
Fotók: DZT
Nürnberg/Pegnitz:<br />
a Christkindlesmarkt a<br />
Nürnbergi pactéren,<br />
a Frauenkirche-vel<br />
Dresden/Elbe: Striezelmarkt az Altmarkt téren<br />
Drezda<br />
Isten hozta a „Kalácsvásáron”, Németország<br />
legrégibb karácsonyi vásárainak egyikén,<br />
ahol a világ legmagasabb karácsonyi<br />
gúlája áll. Az először 1434-ben megrendezett<br />
karácsonyi vásár a kelt tésztából<br />
készült fonott kalácsnak köszönheti a<br />
nevét, amely azonban már régóta „Drezdai<br />
Karácsonyi Kalács” néven ismert. Az<br />
Ádvent második vasárnapja előtti szombaton<br />
hatalmas felvonulás tiszteleg a karácsonyi<br />
finomság előtt. Drezda és környéke<br />
hagyományos iparművészetének remekei,<br />
karácsonyi gúlák, füstölőtartó emberkék,<br />
festett fa gyertyatartók, cserépedények és<br />
herrenhuti adventi csillagok teszik teljessé<br />
a varázslatos hangulatot.<br />
Köln<br />
A város egyszerre hat szokatlan karácsonyi<br />
vásárt kínál: a Dóm körül, a Régi illetve az<br />
Új Piactéren festői karácsonyi vásárokat,<br />
a Rudolf-téren mesevásárt, a Csokoládé<br />
múzeumnál középkori karácsonyi vásárt,<br />
a Köln-Düsseldorfi Német Rajnahajózási<br />
Társaság egyik hajóján pedig úszó karácsonyi<br />
vásárt rendeznek. Bizonyára Önt<br />
Karácsonyi látkép Passauban<br />
is elvarázsolja majd a <strong>szám</strong>talan pavilon, a<br />
különböző országokból származó nyalánkságok,<br />
a hangulatos karácsonyi koncertek<br />
és színpadi előadások, a jászol-út és az<br />
ádventi hajókázás a Rajnán.<br />
München<br />
A Mária-téren tartják a hagyományos<br />
Müncheni Karácsonyi Vásárt, amelynek<br />
gyökerei a 14. századig nyúlnak viszsza.<br />
Igen híres a jászolgyűjtemény, Németország<br />
egyik legnagyobb jászolbemutatója.<br />
A Városháza erkélyén minden nap 17.30<br />
órakor élőben csendül fel az alpesi karácso-<br />
K o n t a K t<br />
Turizmus és vásárok<br />
Nürnberg: Christkindlmarkt<br />
nyi muzsika. A karácsonyi vásárok kultúrtörténeti<br />
emlékeket is felvonultató vezetés<br />
során ingyen tudhatunk meg mindent<br />
a hagyományos sült almáról és karácsonyi<br />
süteményekről, miközben a gyermekek<br />
kedvükre barkácsolhatnak a „Mennyei<br />
műhelyben”.<br />
Passau<br />
Az István bazilika lenyűgöző háttere előtt<br />
várja látogatóit a karácsonyi vásár. Élvezze<br />
a sokrétű karácsonyi kínálatot, elmélkedjen<br />
el egy orgonakoncerten a világ legnagyobb<br />
templomi orgonájával büszkélkedő<br />
dómban, vagy a jászlak közt sétálva. Fedezze<br />
fel a tél csodáit az <strong>ide</strong>genvezető nyomában,<br />
ismerje meg „az utca művészetét”<br />
vagy szálljon fel a kisvasútra.<br />
László Dernovics<br />
Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara<br />
Német Turisztikai Központ Képviselet<br />
Tel.: +36 1 3457 633<br />
E-mail: dztbud@ahkungarn.hu<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
47
Turizmus és vásárok<br />
Rivaldafényben a bioborok<br />
Biofach 2008<br />
A biotermékek élvezetet és életminôséget jelentenek, az elérhetô legjobb<br />
minôséget kapcsolják össze az aggályok nélküli fogyasztással. A biotermékek<br />
vezetô világvásárán és a bio-világ legfontosabb szakmai seregszemléjén,<br />
a BioFach 2008-on mintegy 2.600 kiállító mutatkozik be az elôreláthatólag<br />
mintegy 45.000 szakmai látogatónak.<br />
A<br />
február 21. és 24. között Nürnbergben<br />
rendezett BioFach szakvásár<br />
újabb fényponttal, a bioborokat<br />
a rivaldafénybe állító 4A vásárcsarnokkal<br />
kecsegtet. A borokat felvonultató vásárcsarnok<br />
látogatóinak a konyhaművészeti<br />
élményvilágok ígérik a biotermékek legmagasabb<br />
szintű élvezetét. A 7A csarnokban<br />
és a 7-es vásárcsarnok egy részében<br />
ünnepli életre hívásának első évfordulóját<br />
a Vivaness, a természetes kozmetikumok<br />
és a wellness szakvására. A BioFach szépséges<br />
gyermeke 2007-ben állt a saját lábára<br />
és pompásan is fejlődik, így már 2007-ben<br />
is az előző évnél 70 százalékkal több, pontosan<br />
164 kiállítóval tudott büszkélkedni.<br />
A biotermékek nemzetközi piacán – akárcsak<br />
a BioFach és Vivaness szakvásárokon<br />
– töretlen a növekedés.<br />
A biotermékek világpiaca 40 milliárd<br />
dolláros forgalmat jelent<br />
A biotermékek ágazata robbanásszerűen<br />
fejlődik, és egyre több vállalat jelenik meg<br />
a piacon. Az olyan országokban, mint az<br />
Egyesült Államok, Németország, Dánia,<br />
Svájc, Ausztria és Nagy-Britannia, jól fejlett<br />
piaci struktúrákkal találkozhatunk.<br />
Ezekben az országokban a vevők a biotermékek<br />
széles választékából meríthetnek<br />
a szupermarketekben, természetes élelmiszerekre<br />
szakosodott boltokban, a heti pia-<br />
48 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
cokon, a kiszállító vállalatoknál vagy akár<br />
az éttermekben és szállodákban is.<br />
A nagy népességű országokban, mint<br />
például Németországban és az Egyesült Államokban<br />
élénkülő kereslet magával ragadja<br />
a nemzetközi piacok bővülését is: egyre<br />
inkább átterjed a termelő országokra is, és<br />
elősegíti ezekben az átállást az ökológiai igényeknek<br />
megfelelő földművelésre. Jelenleg<br />
több mint 31 millió hektár mezőgazdasági<br />
termőterület rendelkezik bio minősítéssel,<br />
és további 62 millió hektáron gyűjthetnek<br />
elismerten bio minőségű vadon termő terményeket.<br />
A nemzetek rangsorát Ausztrália<br />
vezeti ebben a tekintetben 11,8 millió hektárral,<br />
majd Argentína és Kína következik<br />
egyenként 3,1 millió hektár bio minősítésű<br />
termőterülettel. Európában jelenleg mintegy<br />
7,3 millió hektáron folytatnak az ökológiai<br />
szempontoknak megfelelő művelést,<br />
amiből 6,6 millió hektár – vagyis a mezőgazdasági<br />
termőterület több mint 4 százaléka<br />
– az Európai Unióban található (forrás:<br />
Helga Willer, FiBL Biológiai Földművelési<br />
Kutatóintézet, Svájc).<br />
Robbanásszerû kereslet<br />
Németországban<br />
A természetes élelmiszerekre szakosodott<br />
boltokat és a közvetlenül értékesítő<br />
biogazdákat tekintik az ágazat úttörőinek a<br />
biotermékek németországi piacán, jelenleg<br />
Fotó: Biofach<br />
azonban az élelmiszer-kiskereskedelemben,<br />
a diszkontláncokban, valamint a biotermékekre<br />
szakosodott szupermarketekben a<br />
legnagyobb mértékű a piacbővülés.<br />
Az ökológiai követelményeknek megfelelően<br />
művelt mezőgazdasági terület<br />
Németországban 2006-ban 18.133 hektárral<br />
összesen 825.539 hektárra bővült<br />
– szól a német Szövetségi Mezőgazdasági<br />
Minisztérium jelentése. Az ökológiai igényeknek<br />
megfelelő mezőgazdasági üzemek<br />
<strong>szám</strong>a 537-tel 17.557-re emelkedett,<br />
és ezzel a németországi mezőgazdasági<br />
üzemek 4,6 százaléka műveli a termőterület<br />
4,9 százalékát az ökológiai mezőgazdaság<br />
irányelvei szerint. A bio ágazatban<br />
tevékenykedő vállalatok, tehát a termelők,<br />
feldolgozók, importőrök és kereskedők<br />
<strong>szám</strong>a Németországban 2006-ban<br />
8,8 százalékkal 23.978-ra emelkedett. Az<br />
üzemek <strong>szám</strong>át tekintve változatlanul a<br />
feldolgozók és importőrök <strong>szám</strong>a emelkedik<br />
gyorsabb ütemben a termelőkénél.<br />
Vivaness 2008: születésnapját<br />
ünnepli a természetes<br />
kozmetikumok szakvására!<br />
2007-ben rendezték meg legelső alkalommal<br />
a Vivaness szakvásárt, ekkor állt saját<br />
lábára a BioFach, a biotermékek vezető<br />
világvásárának gyermeke. A Vivaness<br />
2008-ban ünnepli első születésnapját,<br />
2008. február 21-e és 24-e között a 7A<br />
vásárcsarnokban, a természetes kozmetikumok<br />
és a wellness termékek <strong>szám</strong>os újdonságának<br />
felvonultatásával. Az elegáns, fényárban<br />
úszó környezetben 2008-ban is felvonultatják<br />
a nemzetközi gyártók, közöttük<br />
a világ piacvezető vállalatai a kimagasló<br />
minőségű természetes kozmetikumaikat és<br />
testápoló készítményeiket. A szakvásár már<br />
a legelső alkalommal is kitűnőre vizsgázott,<br />
hiszen a 164 kiállító a 7A vásárcsarnok teljes<br />
alapterületét elfoglalta, ami a kiállítók<br />
<strong>szám</strong>ának 70 százalékos növekedését jelentette.<br />
2008-ban a Vivaness további mintegy<br />
10 százalékkal bővül, és ezért a 7-es<br />
vásárcsarnokba is terjeszkedik.<br />
A BioFach kongresszusba ágyazott<br />
Vivaness Fórum keretében a szakmai látogatók<br />
az első három vásárnapon mintegy<br />
10 szakmai előadás – valamint <strong>szám</strong>os cégbemutató<br />
– keretében tájékozódhatnak az<br />
ágazat legújabb irányzatairól.<br />
K o n t a K t<br />
Némethy Márta<br />
Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara<br />
H-1024 Budapest, Lövôház utca 30.<br />
Tel.: +36/1/345-7628, Fax: +36/1/345-7644<br />
E-mail: nemethy@ahkungarn.hu
Berlin, 2008. február 7-9.<br />
Fruit Logistica 2008<br />
friss termékek világpiaca első ízben<br />
A több mint 2.000 kiállítóval (2007:<br />
1.856) összesen 70 országból (2007: 72)<br />
várja az érdeklődőket. Várhatóan 45.000<br />
döntési pozícióban levő szakmai látogató<br />
érkezik majd összesen 120 országból. A<br />
2008-as kiállítás partnerországa Portugália.<br />
A kísérő rendezvények között újdonság<br />
a FRESCHONEX, a friss szeletelt kényelmi<br />
termékek szakvására és kongresszusa.<br />
Nürnberg, 2008.02.07-12.<br />
Spielwarenmesse 2008<br />
Spielwarenmesse Nemzetközi Játék-<br />
A vásáron 2008-ban ismét képet alkothat<br />
a világ játékpiacáról. 60 ország 2750<br />
kiállítója mutatkozik be az érdelődőknek<br />
a vezető nemzetközi játék-, hobbi- és szabadidővásáron.<br />
A legnagyobb szakvásár optimális teret<br />
nyújt az információcseréhez, a megrendelésekhez<br />
és a kapcsolatépítéshez mind az<br />
A Fruit Logistica 2008 a vásárcsarnokokban<br />
megtalálható komplett termék- és<br />
szolgáltatáskínálat mellett egy átfogó konferenciaprogrammal<br />
nyújt aktuális információkat<br />
a napi üzlet <strong>szám</strong>ára. Ezáltal a<br />
nemzetközi gyümölcskereskedelem vezető<br />
vására jelentős értéktöbblettel szolgál<br />
a világ minden részéből érkező szakmai<br />
látogatóknak. Az érdeklődők a különböző<br />
előadások és beszélgetések révén informá-<br />
eladók, mind a vevők <strong>szám</strong>ára. 160 000<br />
m² kiállítói területen 1 millió termék az<br />
éves piacorientáció elengedhetetlen információforrását<br />
képezi.<br />
Közel 70 000 újdonság mutatkozik<br />
be Nürnbergben. A látogatók könnyebb<br />
tájékozódásához az InnovationCenter<br />
nyújt gyors áttekintést. Közvetlenül mellette<br />
található a LicenseCenter, ahol vado-<br />
Fotó: Messe Berlin<br />
Fotó: Spielwarenmesse<br />
K o n t a K t<br />
Turizmus és vásárok<br />
cióhoz juthatnak, valamint saját kérdéseiket<br />
tehetik fel és megvitathatják problémáikat.<br />
A Frische Forum, valamint a hat<br />
csarnokfórum megértését német, angol,<br />
francia olasz és spanyol szimultán tolmácsolás<br />
segíti.<br />
Bevezetésként hagyományosan a Frische<br />
Forum Gyümölcs és Zöldség várja az érdeklődőket,<br />
mely „A fogyasztók új igényei –<br />
POS újdonságok (február 6.)” témával foglalkozik<br />
és melyre ismét a Fruchthandel<br />
Magazin szervezésében kerül sor.<br />
Folyamatosan új információkat és a<br />
kiállítók listáját megtalálhatja a www.<br />
fruitlogistica.de honlapon, ahol az év 365<br />
napján nyitva tart a Virtual Market Place®,<br />
a virtuális információs platform. Most<br />
olyan új szolgáltatásokkal, mint pl. állandóra<br />
is beállítható keresési funkció. Megkönnyíti<br />
vásárlátogatása optimális megszervezését<br />
is. Segítségével az új kiállítókkal<br />
és a már meglevő partnereivel is előre<br />
egyeztetheti - akár csarnokonként is - tárgyalásai<br />
időpontját.<br />
Némethy Márta<br />
Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara<br />
H-1024 Budapest, Lövôház utca 30.<br />
Tel.: +36/1/345-7628, Fax: +36/1/345-7644<br />
E-mail: nemethy@ahkungarn.hu<br />
natúj témákkal találkozhatnak, melyek a<br />
nemzetközi licenszpiacon 2008-ban fontos<br />
szerepet töltenek be. Értékes, gyakorlatorientált<br />
információkat az innovatív<br />
termékekkel kapcsolatban, sikeres kereskedelmi<br />
koncepciókat, valamint javaslatokat<br />
a karácsonyhoz kapcsolódó kiegészítő<br />
üzletekkel kapcsolatban a szakmai<br />
fórumon kaphat. Ezt a pódiumot, mely<br />
előadásoknak, beszélgetéseknek és kérdések<br />
feltevésének ad teret, öt napig térítésmentesen<br />
veheti igénybe know-howjának<br />
felfrissítéséhez.<br />
A Spielwarenmesse 2008 vezető témája<br />
a „Játszva tanulás”. Tudósok és szakértők<br />
adnak Önnek tanácsokat azzal kapcsolatban,<br />
hogy az edukatív játékszerekből<br />
hogyan állítható össze attraktív árukészlet,<br />
valamint, hogy a kereskedelem<br />
ezáltal hogyan érhet el sikereket. További<br />
információkat a www.spielwarenmesse.de<br />
oldalon találhat.<br />
K o n t a K t<br />
Némethy Márta<br />
Német-Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara<br />
H-1024 Budapest, Lövôház utca 30.<br />
Tel.: +36/1/345-7628, Fax: +36/1/345-7644<br />
E-mail: nemethy@ahkungarn.hu<br />
Wirtschaft in Ungarn 2007 | 6<br />
4
DUIHK Belsô hírek<br />
Buchtipp<br />
Wie verme<strong>ide</strong>t man…<br />
…zehn typische Fehler bei Investitionen in Ungarn<br />
Ein Unternehmen zu planen, zu gründen<br />
und zu führen (oder erforderlichenfalls<br />
irgendwann zu beenden) bedarf<br />
gründlicher Vorbereitung und sachkundiger<br />
Begleitung – erst recht, wenn man<br />
dies alles im Ausland tut. Ungarn bildet<br />
da keine Ausnahme. Mit dem Beitritt zur<br />
EU verfügt das Land zwar über ein europäischen<br />
Standards entsprechendes Regelwerk,<br />
nationale Besonderheiten gibt es<br />
jedoch auch hier. Das betrifft den Rechtsrahmen<br />
ebenso wie kulturelle und natürlich<br />
auch sprachliche Unterschiede. Der<br />
Autor Marc-Tell Mádl lebt seit vielen<br />
Jahren in Ungarn und kennt als Wirtschaftsjurist<br />
und Steuerexperte das ganze<br />
Spektrum von Eigenheiten des ungarischen<br />
Wirtschaftsalltags, die im Einzelfall<br />
über den Erfolg oder den Misserfolg<br />
einer Investition entsche<strong>ide</strong>n können. Seine<br />
Erfahrungen hat er auf gut 100 Seiten<br />
unter der Überschrift „Zehn typische Feh-<br />
Könyvtipp<br />
Hogyan kerüljünk el…<br />
…tíz tipikus hibát magyarországi befektetéseknél<br />
Egy vállalkozást megtervezni, megalapítani<br />
és működtetni (vagy éppenséggel<br />
szükséges esetben megszüntetni)<br />
alapos előkészítést és szakértő tamogatást<br />
igényel – főleg ha mindezt külföldön<br />
tesszük. Ez alól Magyarország sem kivétel.<br />
Az Európai Unióhoz történő csatlakozás<br />
óta ugyan Magyarországnak is az<br />
európai követelményeknek megfelelő szabályozási<br />
rendszere van, mégis mindíg<br />
akadnak nemzeti sajátosságok. Ez mind<br />
a jogi szabályozásra, mind a kulturális és<br />
természetesen a nyelvi különbségekre is<br />
igaz. A szerző, Marc-Tell Madl évek óta<br />
Magyarországon él, s gazdaságjogi- illetve<br />
adóügyi szakemberként a magyar üzleti<br />
élet mindennapjainak, illetve sajátosságainak<br />
teljes spektrumát ismeri, melyek<br />
K o n t a K t<br />
Kelemen-Raths Dominika tagsági szolgáltatások<br />
Lövôház utca 30, H-1024 Budapest<br />
Telefon: 0036/1/345-7630<br />
E-mail: kelemen.raths@ahkungarn.hu<br />
50 2007 | 6 Wirtschaft in Ungarn<br />
ler bei Investitionen in Ungarn“ komprimiert.<br />
Doch der Titel ist nicht ganz korrekt:<br />
Madl gibt vielmehr Tipps, wie ebendiese<br />
Fehler vermieden werden können.<br />
Entlang des „Lebenszyklus“ eines<br />
Unternehmens geht er auf Fragen ein,<br />
denen ausländische Investoren in Ungarn<br />
besondere Aufmerksamkeit schenken sollten.<br />
Beginnend mit der Unternehmensübernahme,<br />
der Gründung einer Gesellschaft<br />
oder der Aufteilung der Geschäftsanteile,<br />
über den laufenden Betrieb und<br />
das Konfliktmanagement in Krisensi-<br />
egyes esetekben egy befektetés sikerét,<br />
vagy éppen a kudarcát is eldönthetik.<br />
Tapasztalatait mintegy 100 oldalon<br />
foglalja össze „Zehn typische Fehler bei<br />
Investitionen in Ungarn“ címmel. De a<br />
cím nem teljesen helytálló, hiszen Madl<br />
ennél sokal töb tippel szolgál, hogyan<br />
kerülhetjük el ezeket a tipikus hibákt.<br />
Egy vállalkozás „életciklusát“ végigkövetve<br />
olyan kérdéseket boncolgat, melyekre<br />
minden Magyarországon befektető külföldinek<br />
érdemes odafigyelni. Egy vállalkozás<br />
átvételétől kezdve a cégalapításon<br />
vagy az üzletrészek felosztásán át az operatív<br />
működéstől a válságkezelésig, egészen a<br />
vállalkozás átszervezés általi optimalizálásáig,<br />
vagy éppen a fel<strong>szám</strong>olásáig bemutatja,<br />
hogyan „hozzuk ki a legjobat“ az adott<br />
K o n t a K t<br />
Tímea Kovács, DUIHK publikációk<br />
Lövôház utca 30, H-1024 Budapest<br />
Telefon: 0036/1/345-7646<br />
E-mail: kovacs@ahkungarn.hu<br />
tuationen bis hin zur Weiterentwicklung<br />
und Optimierung der Gesellschaft<br />
durch Umstrukturierung oder auch der<br />
Liquidation wird dargestellt, wie man<br />
aus typischen Konstellationen „das Beste<br />
macht“. Dabei kommt er meist ohne<br />
Juristenlatein aus, zitiert Fallstudien, und<br />
selbst Exkurse in spezielle Thermen wie<br />
Gesellschaftsformen oder der Status des<br />
Geschäftsführers einschließlich Haftungsfragen<br />
werden praxisorientiert dargestellt.<br />
Damit dürfte das Buch vor allem dem<br />
Informationsbedarf von Entscheidungsträgern<br />
entsprechen, die sich bereits für den<br />
Standort Ungarn entschieden haben, und<br />
die nunmehr Risiken minimieren und den<br />
Erfolg maximieren wollen.<br />
Dirk Wölfer<br />
Marc-Tell Madl: Zehn typische Fehler<br />
bei Investitionen in Ungarn.<br />
Ein kritischer Reader für das Management<br />
mittelständischer Unternehmen<br />
Budapest, 2007, 120 Seiten<br />
Preis: 14 Euro (+Versand)<br />
Zu beziehen über die <strong>Deutsch</strong>-<strong>Ungarische</strong><br />
Industrie- und Handelskammer<br />
Tímea Kovács, Tel. +36 1 345 7646<br />
E-Mail: kovacs@ahkungarn.hu<br />
szituációból. Mindezt a szakzsargont mellőzve,<br />
esettanulmányokat idézve, gyakorlatorientált<br />
módon teszi, miközben speciális<br />
témákra is kitér, mint például a társaságok<br />
jogi formái, az ügyvezető státusza,<br />
vagy éppen a felelősség kérdése.<br />
A könyv leginkább a döntéshozó<br />
pozícióban lévők információéhségét<br />
hivatott kielégíteni, akik üzleti vállalkozásba<br />
kivánnak fogni Magyarországon,<br />
s szeretnék a kockázatokat a minimálisra<br />
csökkenteni, a siker esélyét pedig<br />
maximálisra növelni.<br />
Dirk Wölfer<br />
Marc-Tell Madl: Zehn typische Fehler<br />
bei Investitionen in Ungarn.<br />
Egy kritikus olvasmány közepes<br />
vállalalatok vezetôi <strong>szám</strong>ára<br />
Budapest, 2007, 120 oldal<br />
Ár: 14 Euro (+postaköltség)<br />
Beszerezhetô a Német-Magyar<br />
Ipari- és Kereskedelmi<br />
Kovács Tímea, Tel. +36 1 345 7646<br />
e-Mail: kovacs@ahkungarn.hu<br />
K o n t a K t<br />
Ilona Balogh, DUIHK<br />
Lövôház utca 30, H-1024 Budapest<br />
Telefon: 0036/1/245-7630<br />
E-mail: balogh@ahkungarn.hu